ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 16, 2020-06-30 10:00

יעקב מרגי: בוקר טוב.

יעקב מרגי: שלום לכולם.

יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת, ה-30 ביוני 2020, ח' בתמוז התש"ף.

יעקב מרגי: הנושא על סדר היום: הרפורמה בתחום הבנקאות והאשראי – צמצום הריכוזיות והגברת התחרות.

יעקב מרגי: כפי שאתם יודעים, בינואר 2017, אישרה הכנסת את החוק להגברת התחרות וצמצום הריכוזיות בענף הבנקאות.

יעקב מרגי: חוק שבא להיטיב עם הצרכנים ועם העסקים הקטנים והבינוניים, בדגש חברות הענק כנראה תמיד היו מסודרות עם הבנקים מראש דרך הוועדה מבחינת בדיקת האשראי בבנקים בראשותו של - -

לאה ורון: - -

יעקב מרגי: לא רציתי לומר שיש לי כוונה שלילית – חברות הענק.

יעקב מרגי: - - בראשות יו"ר ועדת הכלכלה הקודם, המיתולוגי מבחינתנו, ממה שאנחנו זוכרים בטווח הקצר, חבר הכנסת איתן כבל, שעשה עבודתו נאמנה, ומנהלת הוועדה שלנו.

יעקב מרגי: כפי שידוע, על-פי סעיף 12 לחוק הוקמה ועדה לבחינת התחרות, ששני יושבי-הראש שלה הם נציגי האוצר, מנכ"ל ומנכ"לית היום, ומנהל חטיבת המחקר בבנק ישראל.

יעקב מרגי: אנחנו היום נשמע את מנהל חטיבת המחקר – ניתן קרדיט של 100 ימים למנכ"לית הנכנסת.

יעקב מרגי: בחוק התבקשה הוועדה לדווח לממשלה ולוועדת הכלכלה של הכנסת וכן לוועדת הכספים, דיווח על מידת ההצלחה בהגברת התחרות, במידה וזה הצליח.

יעקב מרגי: ואם לא, גם לדווח.

יעקב מרגי: להזכיר – ועדת הכלכלה קיימה ב-23 במאי 2018, ישיבה משותפת עם ועדת הרפורמות.

יעקב מרגי: היא קיבלה דוח על יישום החוק ועל הגברת תחרות השירותים הפיננסיים והבנקאיים – מה שנקרא חוק שטרום, שנשמע גם אותו היום.

יעקב מרגי: הדיווח הראשון של הוועדה פורסם יום קודם לישיבת הוועדה, ב-22 במאי 2018.

יעקב מרגי: אלה היו דברי הקדמה כדי שמי שלא מבין למה התכנסנו היום, נתנו לו תשובה קצרה למה התכנסנו היום, ומכוח מה התכנסנו היום.

יעקב מרגי: אתם יודעים מה?

יעקב מרגי: גם עומדת לנו הזכות, לא לפי המועדים, מתי שנחשוב שאנחנו יכולים לדחוף במעלה ההר את הרפורמה קדימה – נתכנס לדבר על כך.

יעקב מרגי: אני מודה לחברי הכנסת שהגיעו לכאן.

יעקב מרגי: ראשון הדוברים – יוגב גרדוס.

יוגב גרדוס: תודה ליו"ר הוועדה ולוועדה.

יוגב גרדוס: אני חושב שהדיון באמת חשוב, ואנחנו שמחים שאתם מקיימים אותו.

יעקב מרגי: תציג את עצמך.

יוגב גרדוס: אני סגן הממונה על התקציבים באוצר.

יוגב גרדוס: אנחנו חברים בוועדה.

יוגב גרדוס: כמו שאמרת, מנכ"לית האוצר אך נכנס לתפקיד ולכן היא לא יכלה להגיע אבל אני בטוח שלדיונים אחרים היא תגיע.

יוגב גרדוס: רציתי לתת "אובר-וויו" של איך אנחנו רואים את תפיסת העולם שלנו וגם איך היא באה לידי ביטוי בתיקוני החקיקה ובצעדים שנעשו בשנים האחרונות מבחינת הנושא שהתכנסנו אליו, ואני מניח שהדיון יתפתח אחר-כך ונענה על שאלות שצריך לענות.

יוגב גרדוס: אז קודם כול, מבחינתנו, איך שאנחנו רואים – אני מדבר עכשיו על שוק הבנקאות בעיקר, כמו שאמר היושב-ראש.

יוגב גרדוס: שוק הבנקאות הוא שוק מאוד מאוד משמעותי.

יוגב גרדוס: כדי לתת תחושה, ההכנסות של הבנקים מעמלות וריביות בשנה הן בסדר גודל של 60 מיליארד שקל.

יוגב גרדוס: אנחנו עוסקים הרבה בשווקים אחרים, גם בוועדה, פה – חלב, תעופה, שוק התקשורת.

יוגב גרדוס: צריך להבין שמדובר בשוק שהוא בסדרי גודל של פי כמה וכמה מכול השווקים האלה וגם יחד.

יוגב גרדוס: לכן, הממשלה בשנים האחרונות שמה את הפוקוס על השוק הזה.

יוגב גרדוס: מה שמאפיין אותו מאוד, וזה כל אדם שגר פה במדינה יודע, שהוא שוק מאוד ריכוזי - שתי קבוצות מחזיקות מעל 50% מהשוק.

יוגב גרדוס: גם כשהולכים - -

יעקב מרגי: 50% - היית עדין.

יוגב גרדוס: אמרתי מעל 50% מהשוק, קרוב ל-60%.

יוגב גרדוס: עוד פעם, זה תלוי איך סופרים - -

יעקב מרגי: לא נורא, סיכמנו שזה מעל 60.

יוגב גרדוס: שוק מאוד מאוד ריכוזי ולכן, מצד אחד הוא גם משמעותי, מצד שני הוא ריכוזי ומשפיע מאוד על הכיס של האזרח.

יוגב גרדוס: משפחה ממוצעת משלמת אלפי שקלים כעמלות וריביות לשנה ולכן, כל שינוי בתחום הזה הוא חיסכון לכיס של האזרחים.

יוגב גרדוס: איך שאנחנו מסתכלים על התחרות בתחום – לתחרות יש שלוש רגלים: 1.

יוגב גרדוס: בנושא של שחקנים חדשים בתחום.

יוגב גרדוס: 2.

יוגב גרדוס: הנושא של המעברים בין השחקים.

יוגב גרדוס: נושא של השוואה בין הצעות הערך.

יוגב גרדוס: כל אחד מהם הוא תנאי לתחרות.

יוגב גרדוס: זה לא שאם פתרנו נושא אחד ולא נגענו בשאר הדברים אז עשינו משהו.

יוגב גרדוס: כמובן שצריך שחקנים חדשים כדי לייצר איום תחרותי על השחקנים הקיימים.

יוגב גרדוס: כדי שיהיה אפשר לקבל הצעות מאותם שחקנים, אנחנו צריכים יכולות מעבר – אנחנו חוזרים לסלולר, גם שם הייתה בעיה אבל פה הבעיה קשה פי כמה כי כל בן אדם שניסה לעבור בנק יודע כמה זה קשה.

יוגב גרדוס: דבר שלישי זה המורכבות של ההצעה – בניגוד לשווקים אחרים שאתה קונה קרטון חלב, אתה הולך ומקבל חבילת תקשורת, פה, ההצעה שהבנק נותן לך לגבי המוצרים השונים ואיך שהוא קושר ביניהם היא מאוד מורכבת ולכן, יכולות השוואה הן דבר חשוב.

יוגב גרדוס: ללא יכולת של הצרכן להבין מה מציעים לו ואיך זה עומד מול ההצעות של השחקנים האחרים – אי אפשר לייצר תחרות.

יוגב גרדוס: בכל שלוש הרגליים האלה נעשו שינויים - -

שלמה קרעי: יש לך רגל רביעית שהיא רגולציה, שהיא תקנות, מגבלת "שליש הפריים", עמלת פירעון מוקדם, שגם מוסיפות מיליארדים.

יוגב גרדוס: נכון.

יוגב גרדוס: כמובן שרגולציה זה נכון לכל השווקים.

יוגב גרדוס: בתחום הזה יש רגולציה עודפת, וזה נכון שתהיה רגולציה עודפת כי מדובר פה ביציבות וסכנה משקית אם לא תהיה רגולציה משמעותית אבל צריך להבין שיש מתח בין רגולציה לתחרות, כמו תמיד, וניסינו לאזן בשנים האחרונות, יחד עם בנק ישראל, בין הדברים.

יוגב גרדוס: אז כמו שאמרתי, נעשו צעדים מאוד חשובים - -

יעקב מרגי: ברשותכם, אני בכל אופן, לא יכול לומר על חברי הכנסת – אני בתהליך למידה, בסדר?

יעקב מרגי: עם כל הצניעות.

יעקב מרגי: אנחנו גם ננסה, מצדנו, לא להיכנס לתוך דיוני הוועדה.

יעקב מרגי: אנחנו רוצים שתתמקדו בסקירה וגם תנו לנו היבטים שיכול להיות שלא הסתכלתם על זה בדיונים – למה הקפצת אותי כשאמרת 50?

יעקב מרגי: כי אני מבין את הקושי שלכם להתקדם, בכלל של ענף הבנקאות להתקדם ברפורמה.

יעקב מרגי: כשאתה מדבר איתי על ריכוזיות גבוהה, שאמרת 50 ואחר-כך 60, ואני אומר לך שזה קצת יותר מ-60, השחקנים האחרים, אובייקטיבית, אין להם את הכלים, לא הפיננסיים, לא המימוניים ולא העוצמות להתמודד אתם אל מול האתגרים, אם באמת רוצים לייצר פה תחרות.

יעקב מרגי: אנחנו ננסה מצדנו לא לקפוץ ולהיכנס לתוך הדיונים כי זה לא נכון.

יעקב מרגי: אתם באתם לדווח לנו אז תתמקדו לדיווח.

יעקב מרגי: חברי הכנסת, תנסו ללמוד יחד אתנו ואחר-כך נפתח לדיון, ואם נצטרך להמליץ – נמליץ אחר-כך אבל קודם כול, תנסו להתמקד בדיווח.

יוגב גרדוס: אז אני אגיד בגדול איפה עומדים הדברים מבחינת שלוש הרגליים האלה, מה נעשה ומה צפוי להיעשות בחודשים הקרובים.

יוגב גרדוס: אני מקווה שתקציב המדינה יעבור בממשלה בקרוב ויגיע לכנסת ואנחנו נתחיל בעשייה כי באמת הייתה תקופה ארוכה שהיה קשה מאוד לעשות דברים וחקיקה.

יוגב גרדוס: אני חושב שמישל ידבר יותר לעומק על הנתונים ועל המספרים, שזה דבר מאוד מאוד חשוב.

יוגב גרדוס: אז מבחינתנו, אמרתי, שנעשו צעדים משמעותיים מאוד בשלוש, ארבע השנים האחרונות.

יוגב גרדוס: זה צעדים שצריך להבין שהם לא זבנג וגמרנו.

יוגב גרדוס: אין איזה צעד אחד שאתה יודע לעשות והשוק יסתדר.

יוגב גרדוס: זה חבילה של צעדים, שייקח להם גם זמן להבשיל, חלקם פרויקטים טכנולוגיים, חלקם הם שחקנים חדשים שצריכים להיערך לשוק, והדברים האלה לוקחים זמן.

יוגב גרדוס: מבחינת מה שאמרת למשל, בתחום השחקנים החדשים, כדי להקל על כניסה של שחקנים חדשים, היושב-ראש אמר את זה בצורה מאוד מדויקת: יש קושי גדול, היום למשל, לבנק חדש להיכנס.

יוגב גרדוס: אחד החסמים המרכזיים זה השקעה מאסיבית בתשתית מחשוב.

יוגב גרדוס: תשתית מחשוב היא דבר מאוד חשוב לבנק, זה הליבה של הבנק, ושחקן חדש שמאוד קשה לו להשיג נתח שוק, הוא לא הולך להשקיע את המאות-מיליונים שזה עולה, וכאן המדינה הוציאה סוג של מכרז, של 200 מיליון שקל, כדי לתמוך בהקמת תשתית מחשוב.

יוגב גרדוס: הדבר הזה מתקדם בצורה מאוד טובה - -

יעקב מרגי: מה, זה יהיה מוצר מדף שישרת את הבנקים?

יוגב גרדוס: זה לשכת מחשוב בנקאית, שהמדינה מסבסדת אותה בצורה כבדה, והיא תוכל לתת מענה לבנק או לאגודת אשראי שירצו לתת שירותים בנקאים וגם בהמשך, אנחנו מאמינים שעוד תחומים פיננסיים יכנסו לקבל שירותים מהשלכה.

יוגב גרדוס: זה צעד מאוד משמעותי.

יוגב גרדוס: בנק ישראל הפחית את דרישות ההון מבנקים חדשים.

יוגב גרדוס: הרפורמה של הניידות, מה שדיברתי על המעברים, עברה בכנסת בתחילת 2018 והיא מתקדמת.

יוגב גרדוס: זה פרויקט טכנולוגי מאוד מורכב.

יוגב גרדוס: תדונו בנושא הזה בדיון הבא.

יוגב גרדוס: אנחנו מבקשים איזו דחייה קלה ביישום - -

יעקב מרגי: כשאמרת "עברה", אמרתי שאולי מישהו לא מעודכן והיא עברה והיא מיושמת אבל עברה בכנסת.

יעקב מרגי: אתה לא חייב להתייחס לציניות שלי...

יוגב גרדוס: מאגר נתוני אשראי מתקדם בצורה טובה וכבר פעיל.

יוגב גרדוס: בחוק ההסדרים הקרוב אנחנו מתקרבים להביא וכבר הפצנו תזכיר של מה שנקרא "שירותי מידע פיננסי" או הבנקאות הפתוחה, שזו רפורמה מאוד משמעותית לסיפור ההשוואה.

יוגב גרדוס: זה זאפ בנקאי שמאפשר לכוחות להשוות בין ההצעות של השחקנים השונים והוא שובר את המונופול של הבנקים על המידע של הלקוח, שהוא אמור להיות בבעלותו והיום הוא בבעלות הבנקים.

יוגב גרדוס: חוק שירותי תשלום – גם יש תזכיר שהופץ ואנחנו מתכוונים לקדם אותו מיד לאחר שנסיים את החקיקה של ה-API, של שירותי מידע פיננסי.

יוגב גרדוס: הענקנו 80 מיליון שקל במענקים לעסקים קטנים ובינוניים כדי לתמרץ אותם לעבור לתקן אבטחה מתקדם – EMV, כדי לאפשר שירותי תשלום מתקדמים.

יוגב גרדוס: זה כל מה שאתם רואים – מי שהיה בחו"ל כשעוד היה אפשר, תשלום ללא מגע בקופות.

יוגב גרדוס: זה מאפשר גם לחברות טכנולוגיה מתקדמות להציע פה שירותי תשלום.

יוגב גרדוס: עוד רפורמה שאנחנו גם מתכוונים להביא, אמנם לא בוועדה פה, היא יותר בוועדת הכספים והיא הקמת מגרש משחקים רגולטורי, אנחנו קוראים לזה בסלנג.

יוגב גרדוס: אלה הקלות רגולטוריות לשחקנים חדשים בתחום הפינטק, שהם יוכלו להיכנס ולהתחרות בבנקים, אמנם לא בכל תחומי הליבה שלהם אבל בתחומים שמשיקים, ויוכלו גם לעזור לשחקן הישראלי.

יוגב גרדוס: אז שורה של צעדים.

יוגב גרדוס: אני בטוח שמישל יוסיף עוד צעדים.

יוגב גרדוס: מבחינתנו, מה שקבעה הוועדה מיושם בצורה די טובה.

יוגב גרדוס: נכון שיש עיכובים בלו"ז ואפשר לפרט עליהם אבל כמעט כל הדברים מיושמים, ואנחנו חושבים שנראה תוצאות.

יוגב גרדוס: מה שאנחנו קוראים לו "המפץ התחרותי", הולך לקרות בסוף השנה הבאה, כאשר גם לשכת המחשוב תעלה לאוויר ואנחנו מקווים שהבנק החדש יפעל.

יוגב גרדוס: אנחנו חושבים שחברות כרטיסי האשראי המופרדות כבר יוכלו להיכנס לתחרות, שירותי המידע יהיו זמינים - -

קריאה: מתי צפויה להתחיל לפעול לשכת האשראי?

יוגב גרדוס: לשכת המחשוב.

יוגב גרדוס: לשכת האשראי פועלת, לשכת המחשוב צפויה לפעול באמצע השנה הבאה.

יעקב מרגי: כשאתה אומר:

יעקב מרגי: לשכת האשראי פועלת, למה אתה מתכוון?

יוגב גרדוס: לשכת נתוני אשראי – עוד פעם, זה חוק שעבר.

יוגב גרדוס: כמו שאמרתי, היום יש מידע בנקאי, שהוא מידע מאוד מסובך.

יוגב גרדוס: הלקוח, יש לו פרופיל מסוים, כשבהתאם לפרופיל הזה הבנק או נותן האשראי - -

יעקב מרגי: למיטב ידיעתי זה לא עובד עדין.

יוגב גרדוס: מאגר נתוני האשראי עובד.

כפיר בטט: אני רכז מאקרו באגף תקציבים.

כפיר בטט: מאגר נתוני האשראי עבר חקיקה ב-2016 בוועדת הכלכלה והתחיל לפעול באפריל 2019.

כפיר בטט: יש היום כ-11 מיליון שאילתות בשנה, שזה אנשים שמבקשים אשראי והמאגר נותן את המידע לנותני האשראי, כמובן בהסכמתם.

יעקב מרגי: המאגר הזה, הוא כבר יכול להכיל את כל המידע?

כפיר בטט: כן.

יוגב גרדוס: יש תיקונים שאנחנו רוצים להביא ביכולת שימוש במידע, שייטיב עם הלקוח, תיקוני חקיקה שצריכים להביא במשרד המשפטים בעיקר.

יוגב גרדוס: אנחנו מתכננים את זה אבל גם זה היה תקוע הרבה זמן.

יוגב גרדוס: יש הרבה מה לשפר.

יוגב גרדוס: מדובר בחקיקה שמתכתבת עם פרויקטים טכנולוגיים שאנחנו תוך-כדי הולכים להקים אבל בסך הכול, הדברים מתקדמים ואנחנו באמת חושבים שבשנה הבאה נראה פרי לכל העמל הזה, גם של הוועדה וגם שלנו, שנעשה בשנים האחרונות.

יעקב מרגי: סיימת?

יוגב גרדוס: כן, תודה.

יעקב מרגי: סתם שאלה: אתה ליווית את דיוני הוועדה?

יעקב מרגי: אתה ותיק באוצר?

יוגב גרדוס: אני ותיק באוצר אבל כפיר היה בדיונים ויש פה את דרור, שמין הסתם.

יוגב גרדוס: ..

יעקב מרגי: אני רוצה להחמיא לך, למה אתה זורק את זה לאחרים?

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: דוקטור מישל סטרבצ'ינסקי, בבקשה אדוני.

מישל סטרבצ'ינסקי: תודה, אדוני היושב-ראש.

מישל סטרבצ'ינסקי: אני מנהל חטיבת המחקר.

מישל סטרבצ'ינסקי: אני מנהל את הוועדה יחד עם קרן טרנר, שרק נכנס לתפקיד.

מישל סטרבצ'ינסקי: החברים הנוספים הם המפקח על הבנקים, הממונה על התקציבים באוצר, הממונה על שוק ההון, הביטוח והחיסכון, הממונה על התחרות והממונה על מערכת התשלומים בבנק ישראל.

מישל סטרבצ'ינסקי: הוועדה, תפקידה לבדוק את כל השינוי שנעשה בנושא של כרטיסי אשראי אבל בגישה רחבה מאוד, של הסרת חסמים ושאיפה לתחרות, הן בהיבט של אשראי, הן בהיבט של תשלומים והן כשאנחנו מדברים על עסקים קטנים ועל צרכנים.

מישל סטרבצ'ינסקי: אנחנו מדברים על היבטים רחבים – חלק לא קטן הוזכר על-ידי יוגב אבל אני רוצה להזכיר בנוסף, למשל, את הנושא הטכנולוגי, שהוא נושא מאוד משמעותי והוא מתרחש מול העיניים והוא חלק מהסיפור.

מישל סטרבצ'ינסקי: אני עוד מעט אתחיל להציג את הדוח השני שלנו.

מישל סטרבצ'ינסקי: את הדוח הראשון הצגנו בזמנו, והיום אני אציג את הדוח השני, שפרסמנו אותו למרות הקשיים באמצע הקורונה במרץ.

מישל סטרבצ'ינסקי: לא בטוח שאנשים הספיקו בכלל לראות את המידע אז אם תתנו לי את הזמן, אני רוצה להציג את זה.

יעקב מרגי: כמה זמן אתה הולך להציג לנו את המצגת?

מישל סטרבצ'ינסקי: אני אשתדל לעשות את זה מהר.

יעקב מרגי: כמה זמן זה מהר?

יעקב מרגי: אני איש של תכנון, אני רוצה לתכנן את הדיון.

מישל סטרבצ'ינסקי: 10 דקות, משהו כזה.

יעקב מרגי: תשתדל אפילו לצמצם, שלא נאבד אותך.

יעקב מרגי: בבקשה אדוני.

מישל סטרבצ'ינסקי: אני מבין את זה לגמרי.

מישל סטרבצ'ינסקי: אולי אגיד על ההתחלה סוג של שתי אמירות בסיסיות: אמירה אחת היא, שאני לא מאמין במפצים גדולים, שפתאום יום אחד קמים בבוקר ונראה שיש תחרות.

מישל סטרבצ'ינסקי: זה לא הסיפור.

מישל סטרבצ'ינסקי: הסיפור פה הוא שינויים הדרגתיים, וצריך לעשות את כל הדברים שיוגב הזכיר, ואז לאט לאט נראה שהסיפור הזה מתקדם.

מישל סטרבצ'ינסקי: וזה מה שאנחנו מנסים לעשות בוועדה, להבין האם קרה משהו – אני אביא לכם תוצאות.

מישל סטרבצ'ינסקי: האמירה השנייה קשורה למידע, והוועדה כן מתמודדת עם נושא המידע.

מישל סטרבצ'ינסקי: מערך נתוני אשראי הוא בהחלט מקור משמעותי, הוא ישפר מאוד, אני יותר אופטימי לגבי הדוח הבא ממה שהייתי בדוחות הקודמים מבחינת הזמן שלקח לנו.

יעקב מרגי: אם יוותר לנו זמן והדיון יהיה יעיל, אני ארצה לקבל נתונים על מאגר נתוני אשראי.

מישל סטרבצ'ינסקי: כן, זה בטח ייעשה בהזדמנות נפרדת כי אנחנו מכינים חומר.

מישל סטרבצ'ינסקי: יש אינסטנציה כזאת שבנק ישראל מציג את החומר.

יעקב מרגי: אוקי.

מישל סטרבצ'ינסקי: אז זה בהחלט ישפר את היכולות אבל יש כל הזמן נושאים של מידע כמו למשל בחוץ-בנקאי, שצריך לשפר את המידע וזה משהו שהרגולטור מתחיל לבקש את המידע.

מישל סטרבצ'ינסקי: במערכת הבנקים יש מידע שהוא יותר ותיק אבל מצד שני, יש כל מיני מגבלות משפטיות.

מישל סטרבצ'ינסקי: אז יש פה כל מיני נושאים שאנחנו מתמודדים אתם, ואנחנו נשתדל להביא את הדוח הכי מהר שאנחנו יכולים.

מישל סטרבצ'ינסקי: אני אומר את זה מראש כי בפעמים הקודמות זה יצא קצת בפיגור, ויתכן - -

יעקב מרגי: זה חומר למחשבה כשמחוקקים חוק ומבטיחים הבטחות גבוהות, שידעו שהכוונות עוברות מהר במוח אבל יש בירוקרטיה ויש אילוצים משפטיים ואילוצים כאלה ואחרים וצריך לקחת את לוחות הזמנים בהתאם.

יעקב מרגי: כי מה לעשות?

יעקב מרגי: גורמים כבדים במשק פיתחו ציפיות.

מישל סטרבצ'ינסקי: גם התחום הזה, כמו כל שאר התחומים, זה לא תמיד קורה בדיוק לפי הלו"ז.

מישל סטרבצ'ינסקי: לגבי מטרות הרפורמה – אפשר להעביר שקף: אז מדובר על קידום התחרות ואנחנו ננסה להיות פרואקטיביים.

מישל סטרבצ'ינסקי: זאת אומרת, אם אנחנו נזהה נושאים שהם משמעותיים, ננסה להיות שם.

מישל סטרבצ'ינסקי: בישיבה האחרונה ראינו שלמשל נושא העסקים הקטנים זה נושא שנרצה לבדוק אותו יותר, במגבלות שיש לנו במידע.

מישל סטרבצ'ינסקי: כמובן שיפור מצב הצרכנים, אני לא אכנס לכל הסעיפים בגלל מגבלת הזמן.

מישל סטרבצ'ינסקי: אני כן רוצה להסביר את היציבות כי אנחנו עוסקים בתחרות אבל יציבות זה נושא מאוד משמעותי, בטח בתקופת הקורונה צריך להזכיר את הנושא הזה.

מישל סטרבצ'ינסקי: כמו שנאמר, התחלנו ב-2017, פורסם דוח ראשון, שזה היה רק איזה דברים נעשו, ומה שאראה לכם היום הוא כבר מביא קצת תוצאות.

מישל סטרבצ'ינסקי: מה קרה בפועל והאם הייתה איזו שהיא התקדמות?

מישל סטרבצ'ינסקי: אם אפשר, להעביר עוד שקף בבקשה.

יעקב מרגי: אתה תתקדם, אנחנו רואים את זה אצלנו באייפדים.

מישל סטרבצ'ינסקי: מבחינת התחומים השונים, אתם יכולים לראות את זה בשקף הזה, חשוב מאוד גם לדאוג לכניסת שחקנים חדשים לשוק.

מישל סטרבצ'ינסקי: למשל, במערכת הבנקים, אחד הדברים שהתקבלו זה הפחתת דרישות ההון, מה שנותן סיכוי לבנק להיכנס.

מישל סטרבצ'ינסקי: אתם רואים כאן את כל הדברים הנוספים – צעדים התומכים בהפרדת החכ"א מהבנק – חברות כרטיסי אשראי, שזה משהו שמתנהל.

מישל סטרבצ'ינסקי: הסרת חסמי תחרות של ספקי אשראי, הסרת חסמים למעבר בין הפסקים.

מישל סטרבצ'ינסקי: כל הדברים האלה אמורים להגדיל את התחרות באופן כללי.

מישל סטרבצ'ינסקי: אני אשמח למעבר לשקף הבא.

מישל סטרבצ'ינסקי: יוגב כבר הזכיר חלק מההתקדמויות ואני בכל זאת, ברשותכם, אקח את הזמן להזכיר אותן: שתי חברות כרטיסי אשראי הופרדו משני הבנקים הגדולים.

מישל סטרבצ'ינסקי: שונה שיעור הבעלות של הבנקים בחברת שב"א.

מישל סטרבצ'ינסקי: מערכת נתוני האשראי הוקמה והחלה לפעול, זה כבר הזכרנו.

מישל סטרבצ'ינסקי: הוקמה לשכת שירותי מחשוב והיא צפויה לצאת לאוויר בסוף 21, גם זה הוזכר.

מישל סטרבצ'ינסקי: חוקקו הגנות צרכניות בכל הנוגע לשירותי תשלום.

מישל סטרבצ'ינסקי: נקבעה עמלה צולבת תוך כדי הפחתה, שזה דבר משמעותי.

מישל סטרבצ'ינסקי: נקבעו הסכמים לחלוקת הכנסות בין הבנקים וחכ"א במסגרת הסכמים לתפעול הכרטיסים.

מישל סטרבצ'ינסקי: נחקק חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים פי2פי.

מישל סטרבצ'ינסקי: הופחתו דרישות ההון, וזה אמרתי בדברי הפתיחה, לא יכולתי להתאפק – זה משהו משמעותי מאוד עם סיכוי לבנק נוסף.

יעקב מרגי: המחלקה לשירותים פיננסיים באוצר עובדת?

יעקב מרגי: מתפקדת?

יעקב מרגי: זה דיון אחר כי יש צוואר בקבוק ענק.

טל הפלינג: אנחנו נדבר עליו.

טל הפלינג: אני יועצת בכירה לממונה על רשות שוק ההון.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: תמשיך עם הסקירה.

מישל סטרבצ'ינסקי: לקראת שירות לפתיחת חשבון ראשון און-ליין, ניתנה אפשרות להפיק כרטיס חיוב און-ליין.

מישל סטרבצ'ינסקי: ונקבעו כללים להסדרת מעמדו ופעולתו של סולק מתארח במסגרת צו של הנגיד.

מישל סטרבצ'ינסקי: נקבעו כללים לפעילות סולק בעל היקף פעילות רחב.

מישל סטרבצ'ינסקי: הוגדרו כללים כדי לעודד תחרות למשיכת ייתר.

מישל סטרבצ'ינסקי: הושלמו צעדים בנוגע לפרוטוקול אשראית.

מישל סטרבצ'ינסקי: נקבעו הוראות להעברת מידע ממנפיק לתאגיד.

מישל סטרבצ'ינסקי: כל הנושאים משמעותיים – גם מידע, גם שקיפות במידע.

מישל סטרבצ'ינסקי: אנחנו מסתכלים על כל הדברים ומשתדלים להתקדם בהדרגה.

מישל סטרבצ'ינסקי: מבחינת השחקנים הפעילים – אז ניתן רישיון לבנק חדש, הזכרתי, וזה צעד שעשוי להיות מאוד משמעותי.

מישל סטרבצ'ינסקי: עוד לא מתרחש, בסך-הכל נעשו הדברים הנדרשים.

מישל סטרבצ'ינסקי: ניתן רישיון לשני סולקים חדשים ונמשך הליך מתן הרישיונות לגופים מוסדרים, כ-70% מסך פוטנציאל מבקשי רישיון שפעיל כיום.

מישל סטרבצ'ינסקי: חלקם, מכוח אישור המשך עיסוק, כאשר השאיפה יכולה להיות לעיסוק קבוע.

מישל סטרבצ'ינסקי: מה שאני רוצה להראות לכם היום זה ניתוח ראשוני של מה קרה עד היום.

מישל סטרבצ'ינסקי: צריך לדעת בחשבון שהנתונים לא מעודכנים, הם מ-2018.

מישל סטרבצ'ינסקי: נתונים מעודכנים, אם אנחנו רוצים עכשיו חוץ-בנקאיים, זה קשה לקבל אותם, לא יודעים אותם.

יעקב מרגי: למה קשה?

מישל סטרבצ'ינסקי: בדוח בנק ישראל אנחנו מדווחים עליהם ברמה המצרפית.

מישל סטרבצ'ינסקי: הקושי תמיד מגיע כשאתה רוצה לרמת המיקרו.

יעקב מרגי: ממה נובע הקושי?

יעקב מרגי: קושי אובייקטיבי או קושי.

יעקב מרגי: ..

מישל סטרבצ'ינסקי: אין לי טענה לאף אחד - -

יעקב מרגי: אתה לא אוהב לבוא בטענות, אני אוהב לשאול.

מישל סטרבצ'ינסקי: אז אני אסביר - -

יעקב מרגי: השאלה ממה נובע הקושי?

מישל סטרבצ'ינסקי: הבנתי את השאלה.

מישל סטרבצ'ינסקי: אנחנו, בוועדה, גם המפקח נמצא ולאחרונה היה הליך של בקשת נתונים מהשחקנים הכי מרכזיים.

מישל סטרבצ'ינסקי: הבקשה נעשתה רק לאחרונה, אנחנו בינתיים בתקופת הקורונה, והתחלנו לקבל את הנתונים האלה - -

יעקב מרגי: תדע לך שדווקא התירוץ הזה של הקורונה הוא לא טוב.

יעקב מרגי: אתה יודע למה?

יעקב מרגי: כי היה הרבה זמן פנוי להתקדם במה שלא יכולנו להתקדם כשהיינו עסוקים.

מישל סטרבצ'ינסקי: הם קיבלו לדעת את הנתונים.

יעקב מרגי: הקורונה היא לא תירוץ.

מישל סטרבצ'ינסקי: אני אגיד את זה ככה: כשאני לא אוכל לעבוד, אני גם אהיה אינטרסנט לבוא ולספר כאן.

מישל סטרבצ'ינסקי: בינתיים אנחנו יכולים לעבוד.

יעקב מרגי: ברוך השם.

מישל סטרבצ'ינסקי: כמו שאמרתי – המאגר לדירוג אשראי הוא משמעותי מאוד.

מישל סטרבצ'ינסקי: הוא משפר לנו מאוד את המידע שנגיש לוועדה.

מישל סטרבצ'ינסקי: לקראת הניתוח שאראה לכם, אנחנו מנסים להגיע לכולם במידע הקיים, שהוא לא באותה רמה לכל השחקנים.

מישל סטרבצ'ינסקי: אם את יכולה בבקשה לשים את השקף שיש תרשים.

מישל סטרבצ'ינסקי: זה שקף שמראה לכם את חומרת מגבלות האשראי בסקטור העסקי, והוא מתייחס לקורונה.

מישל סטרבצ'ינסקי: זה השקף היחיד לקורונה.

מישל סטרבצ'ינסקי: אני לא יכול לדבר היום על התחרות בלי להזכיר את ההווה.

מישל סטרבצ'ינסקי: זה סקר המגמות של הלמ"ס, הוא מספר לנו מה קורה למגבלות האשראי של הפירמות.

מישל סטרבצ'ינסקי: אנחנו רואים את הקפיצה המאוד מאוד גדולה במרץ - -

יעקב מרגי: דוקטור סטרבצ'ינסקי תקשיב: אתה יודע, אני לעולם נראה צעיר.

יעקב מרגי: מאחר ואני יודע שהמצגת עומדת להסתיים, אני נותן לך לזרום.

יעקב מרגי: אחת השיטות זה להלעיט אותך בנתונים, להתיש אותך כדי יאללה, בוא נגמור.

יעקב מרגי: המטרה של הדיווח זה לדווח.

יעקב מרגי: לומר לנו מה נעשה ומה שלא נעשה.

יעקב מרגי: עד עכשיו, זה 80% מהמצגת רק מה נעשה.

יעקב מרגי: אתה יודע מה חסר לי?

יעקב מרגי: מה לא נעשה ומה אנחנו צריכים לעשות, באילו יעדים ולוחות זמנים.

מישל סטרבצ'ינסקי: יש שני שקפים בסוף.

יעקב מרגי: אנחנו רעננים בבוקר, לא מותשים.

מישל סטרבצ'ינסקי: ברשותך, אני אבקש מהעמיתים שלי מהפיקוח, שהם יגידו את הדברים האלה כי הם חיים את זה.

יעקב מרגי: עד לרגע זה, אנחנו מקבלים נתונים.

מישל סטרבצ'ינסקי: עוד שנייה לגבי השקף הזה של חומרת המגבלה, שאנחנו נבין שיש קשרי אשראי מאוד משמעותיים, בעיקר בחוץ-בנקאי היום אבל גם בבנקאי, ואנחנו רואים את הירידה, אנחנו רואים את ההקלה.

מישל סטרבצ'ינסקי: ההקלה הזאת קשורה גם לקרנות שנעשו לעסקים קטנים.

מישל סטרבצ'ינסקי: אנחנו ממש רואים בהרבה נתונים שאנחנו מנתחים בחטיבות המחקר, רואים את התחלת הירידה למשל בריבית, רואים אותה מהרגע שהקרן לעסקים קטנים התחילה לפעול.

מישל סטרבצ'ינסקי: זה דברים שאנחנו רואים אותם בעיניים.

מישל סטרבצ'ינסקי: פה, אנחנו רואים שהייתה עלייה במגבלות ואחרי זה ירידה – הנושא של הקורונה הוא ניתוח בפני עצמו - -

יעקב מרגי: אתה לא נותן לנו תמונת מצב למשבר הקורונה עד עכשיו.

יעקב מרגי: המצב האופטימלי שלנו לבחינה ולשיפור זה לא מרץ.

יעקב מרגי: זה עוד לפני מרץ.

יעקב מרגי: אל תבנה על זה.

מישל סטרבצ'ינסקי: כן, כן.

מישל סטרבצ'ינסקי: זה סיפור מאוד רציני - -

קריאה: והמגבלה היא יותר בבנקים מאשר בחוץ-בנקאי.

מישל סטרבצ'ינסקי: כמו שאתה אומר, אני לא יכול כרגע להתייחס לזה, אני פשוט עובר כדי לכבד אתכם לניתוח של השוק, כפי שעשינו בדוח.

מישל סטרבצ'ינסקי: את יכולה לעבור לשקף הבא?

מישל סטרבצ'ינסקי: עכשיו אני מראה לכם כבר תוצאות של הרפורמה.

מישל סטרבצ'ינסקי: ניתחנו את זה בוועדה, ומה שאתם רואים כאן – הכחול זה האשראי הבנקאי, שככל שמתקרבים להיום, העיגול הכי קרוב אלינו, בדצמבר 18, זה יורד.

מישל סטרבצ'ינסקי: החלק של הבנקים יורד לכיוון ה-77%, ומי שעולה במקומו זה האשראי החוץ-בנקאי והאשראי של המוסדיים.

מישל סטרבצ'ינסקי: יש גם ירידה נוספת של הממשלה אבל בשני המקומות האלה יש עלייה, מה שקצת הולך לכיוון הנכון, לאו דווקא קשור למאגר, זה תהליכים שהתחילו לפני ואנחנו נמשיך לנתח אותם.

מישל סטרבצ'ינסקי: אפשר לעבור לשקף הבא?

מישל סטרבצ'ינסקי: בשקף הבא אתם רואים את אחד המדדים הכי מקולים לריכוזיות, שנקרא "הרפינדל", שהוא כבר מתחיל להראות את הירידה, ובצד ימין אתם רואים אשראי צרכני באופן כללי ובצד שמאל אשראי צרכני-בנקאי, שהוא רבעוני.

מישל סטרבצ'ינסקי: אז אתם רואים את זה יותר קרוב להיום, כולל עד מרץ 2020.

מישל סטרבצ'ינסקי: רואים קצת ירידה במדד הזה, שזה אומר שיש קצת התקדמות הדרגתית לכיוון התחרותיות, אבל קצת - -

יעקב מרגי: והפעם זה לא בגלל הקרנות?

מישל סטרבצ'ינסקי: לא, הקרנות זה קשור למשבר.

מישל סטרבצ'ינסקי: אני כרגע לא מדבר על המשבר.

יעקב מרגי: אחרי המשבר?

מישל סטרבצ'ינסקי: כל זה לפני המשבר.

מישל סטרבצ'ינסקי: ממרץ יש לך רק שבועיים, זה הכל.

מישל סטרבצ'ינסקי: אפשר לעבור לשקף הבא בבקשה?

מישל סטרבצ'ינסקי: בשקף הבא אתם רואים במקום מדדים, שקשה להבין אותם, רואים את זה בבנקים.

מישל סטרבצ'ינסקי: מה קרה לבנקים.

מישל סטרבצ'ינסקי: אתם יכולים לראות שהבנקים הגדולים, הנתח שלהם הולך ויורד, ובנקים אחרים כמו דיסקונט, מזרחי ולאומי, הולך ועולה.

קריאה: זה רק בין הבנקים.

מישל סטרבצ'ינסקי: אני רק מראה נתונים.

מישל סטרבצ'ינסקי: צריך להבין גם מה מאחורי הדברים האלה – הריכוזיות קצת יורדת כי אנחנו מסתכלים על כל השחקנים.

יעקב מרגי: מבחינת

יעקב מרגי: כם, איגוד כבר בתוך מזרחי.

מישל סטרבצ'ינסקי: לא, איגוד לא הראיתי אותו פה.

יעקב מרגי: לא מדאיג.

יעקב מרגי: לא חשבתי שהוא כבר בתוך מזרחי.

יעקב מרגי: ..

יעקב מרגי: טוב, קדימה.

מישל סטרבצ'ינסקי: אפשר את השקף הבא בבקשה?

מישל סטרבצ'ינסקי: יש מגמות מעורבות במדדי הרווחיות של האשראי הצרכני.

מישל סטרבצ'ינסקי: אין בהכרח תמיד תמונה חד-משמעית וזה מה שאני מראה לכם בשקף הזה.

מישל סטרבצ'ינסקי: אפשר לעבור לשקף הבא – וגם בעסקים קטנים אמנם רואים קצת שיפור אבל הוא ממש ממש קטן במדד הרפינדל, רואים קצת את ההקטנה.

מישל סטרבצ'ינסקי: לעומת זאת, כשמסתכלים בצד שמאל, שזה הריבית הממוצעת והמרווח, רואים שהייתה קצת עלייה ואחרי זה ירידה.

מישל סטרבצ'ינסקי: לא רואים דברים חד-משמעיים אז אנחנו לא באים פה לספר סיפור שהכל – התחרות היא תהליך איטי שילך ויגבר לאורך הזמן.

מישל סטרבצ'ינסקי: שקף אחרון בחלק המקצועי, אם אפשר לעבור בבקשה לשקף הבא.

מישל סטרבצ'ינסקי: זה שקף שאתם לא תבינו כלום מהמילים שכתובות כאן כי זה מדדים מקצועיים אבל - -

יעקב מרגי: אתה אמור להסביר.

מישל סטרבצ'ינסקי: תבינו לפי האינטואיציה – כל המדדים שראיתם פה היו מדדים שקשורים לבנקים, לשחקנים, לריכוזיות.

מישל סטרבצ'ינסקי: המדדים האלה קשורים למציאות.

מישל סטרבצ'ינסקי: כשאתה רוצה לבדוק את הנושאים האלה, אתה צריך לבדוק הם הרווחיות קצת יורדת, זאת אומרת שהולכים לכיוון התחרות אבל גם יחסית לעלות שיש לבנקים, ואז יש פה כל מיני מדדים שמסתכלים על הדברים האלה - -

יעקב מרגי: נסת

יעקב מרגי: פק בזה שתאמר לנו מה זה Lerner, מה זה H ו-Boone.

מישל סטרבצ'ינסקי: כל אחד מהמדדים האלה מסתכל על היבט אחר - -

יעקב מרגי: מה ההיבטים?

מישל סטרבצ'ינסקי: הראשון מסתכל על העלות השולית בריבית על האשראי.

מישל סטרבצ'ינסקי: השני מסתכל על הנושא של היחסים למחירי התשומות, והשלישי מסתכל על הרווחיות יחסית לעלות השולית.

מישל סטרבצ'ינסקי: מה שיוצא מעניין זה שכל המדדים בערך הולכים לאותו כיוון.

בועז טופורובסקי: כן, אבל היה צפי אינדיקציות יותר גבוהות יחסית לכל ה - - - זאת אומרת, התוצאות בפועל הן יותר נמוכות ממה שציפו במקור.

מישל סטרבצ'ינסקי: אני לא יודע למה ציפו.

מישל סטרבצ'ינסקי: אני לא חושב שבדוח של הוועדה כתוב מה ציפו.

כפיר בטט: אבל אני אשמח להתייחס.

כפיר בטט: צריך להבין שחוקקנו הרבה דברים, עשינו הרבה צעדים ויש גם חקיקות שאנחנו מביאים עכשיו בחוק ההסדרים.

כפיר בטט: זה עוד לא הושלם וגם כשנבחן את הנתונים, נוכל לבחון אותם רק בדיעבד של איזה שהוא פרק זמן כדי לבחון – כן, הציפייה היא שבסופו של דבר התחרות תגדל אבל עוד לא הספקנו לעשות את כל הצעדים כדי לראות את התוצאות.

בועז טופורובסקי: כן, אבל זה גם אמור להימדד עכשיו, בתקופת משבר כזאת, וראינו את זה ולא נחזור לשקף כי זה סתם היה שקף שראינו, שדווקא הבנקים הניעו יותר מוקשים עכשיו, בתקופה הזאת, ואנשים פנו יותר לאשראי חוץ-בנקאי.

יעקב מרגי: נדבר על זה אבל אחרי גמר הסקירה.

יעקב מרגי: תנו לסיים את הסקירה ולאחר מכן, נפתח את הדיון.

יעקב מרגי: אני רוצה לשמוע גם את דרור, לשמוע ממנו מה הייתה כוונת המכוון?

מישל סטרבצ'ינסקי: הסתייגות מאוד קטנה, עוד מהפעם הקודמת – הוא בזמנו אמר לנו הערה נכונה, שצריך לנטרל את הנושא, להתחשב בנושא הסיכון.

מישל סטרבצ'ינסקי: זה גם קשור למה שאתה דיברת.

מישל סטרבצ'ינסקי: נושא הסיכון – אם כולם נהיים יותר מסוכנים, אז זה לא בהכרח אומר – אתה צריך להסתכל על זה, לנטרל אותו כדי להגיד אם יש תחרות.

מישל סטרבצ'ינסקי: זה אנחנו מתקשים לעשות ובגלל זה הבאתי את המדדים האחרונים האלה, שמנסים לדבר על הנושא אבל לנטרל את הסיכון דורש העמקה במידע, משהו שזה אתגר עבורנו גם בסיבובים הבאים.

מישל סטרבצ'ינסקי: אני רוצה לסיים עם שקף אחד ואז, ברשותך, אני אעביר את זה לפיקוח שיגידו מה צריך לעשות.

מישל סטרבצ'ינסקי: שלושת השקפים זה מה צריך לעשות.

מישל סטרבצ'ינסקי: הראשון הוא צעדים שלא נקבע מועד חדש להשלמתם: אסדרת הרישוי והפיקוח של נתוני שירותי תשלום זה הראשון.

מישל סטרבצ'ינסקי: השני הוא הסרת מגבלות לפעולתו של מאגד – לא ניתן לקדם עד להסדרת נושא הלבנת ההון.

מישל סטרבצ'ינסקי: לא קידמנו, וזה עומד בתפריט של הדברים - -

יעקב מרגי: אני הסכמתי בדיון הזה, בגלל לוחות הזמנים, שתדבר בשפה שהיא לא עברית.

יעקב מרגי: אמרת: מאגד, ולא ביקשתי שתסביר לפרוטוקול מה זה המאגד וכל מיני.

יעקב מרגי: אז קח את זה בחשבון.

יעקב מרגי: לא חיפשנו אותך, שלא תחשוב שאנחנו.

יעקב מרגי: .. כי אני רוצה לפתוח את הדיון ולהיות יותר מעשי בדיון.

בועז טופורובסקי: "מאגד" זה קריטי לתחרות.

יעקב מרגי: ניסיתי להתאפק ובסוף ברח לי.

מישל סטרבצ'ינסקי: ברשותך, אני רוצה לבקש מהעמיתים שלי מהפיקוח, נדמה לי אילנית מדמוני, שתדבר על שני השקפים האחרונים, שזה דברים שצריך לעשות.

יעקב מרגי: בזום?

אילנית מדמוני: כן, אני פה, בזום.

אילנית מדמוני: אני מנהלת יחידת החדשנות בפיקוח על הבנקים.

אילנית מדמוני: אני אנסה לעשות את זה זריז: יש כמה דברים שגם יוגב וגם מישל דיברו עליהם בהתחלה, שבנקים - - - אנחנו ממש בישורת האחרונה כדי להשלים אותה.

אילנית מדמוני: יש את פרויקט הניידות מחשבון לחשבון, פרויקט מאוד מורכב גם רגולטורית וגם טכנולוגית, הבנקים עובדים על זה.

אילנית מדמוני: החוק אומר שעד מרץ 21 אבל בדיון הבא נבקש דחייה של חצי שנה נוספת כדי להשלים את הפרויקט בצורה טובה.

אילנית מדמוני: המעבר הוא בין חשבונות עו"ש רק בין בנקים, לא בין שחקנים נוספים.

אילנית מדמוני: דבר נוסף הוא האפשרות לסגור חשבון און-ליין.

אילנית מדמוני: זאת אומרת, אם אני רוצה לעבור מבנק א' לבנק ב', כדי שאני אוכל לסגור את החשבון שלי - -

יעקב מרגי: זה יהיה יותר קל מלהתגרש בבית דין רבני?

אילנית מדמוני: אני מניחה שכן ואני מקווה שלא נצטרך להגיע לבית הדין הרבני אבל בשביל העברה מחשבון לחשבון, שיהיה בקלות ובאון-ליין וזה יהיה אגף פרויקט הניידות כי יש לזה קשר, כי כשאני מבקשת באון-ליין לעבור מבנק א' ל-ב' - -

יעקב מרגי: ברור, ברור.

אילנית מדמוני: - אז אני רוצה כבר גם לסגור את החשבון בבנק א'.

אילנית מדמוני: דבר נוסף – יוגב הזכיר את תזכיר החוק לעניין צפייה במידע פיננסי.

אילנית מדמוני: עוד לפני פרסום תזכיר החוק, הפיקוח על הבנקים עובד בצורה נמרצת לאימוץ סטנדרט בין-לאומי ומתן הנחייה לבנקים באמצעות נוהל בנקאי תקין.

אילנית מדמוני: אנחנו אמרנו לבנקים איך אתם אמורים ליישם את התקינה הזאת או את הפתרון הטכנולוגי של להעביר מידע מהבנק – אני מבקשת מהבנק להעביר את המידע מהבנק, את מה שיש עלי, בבנק, לגורם שלישי, שיוכל לתת לי הצעות ערך נוספות, אם זה השוואה, אם זה ריכוז של מה אני משלמת, ריכוז של מה שיש לי, הצעות כמו: תגדילי את החיסכון, תקטיני את ההוצאות או לחסוך באפיקים כאלה, להשקיע את ניירות הערך באפיקים אחרים.

אילנית מדמוני: כל זה, הבנקים נערכו, ומה שחשוב פה, שהפיקוח על הבנקים הוציא את זה עוד הרבה לפני התזכיר ונתן לבנקים לעבוד על זה כדי שלנצר לנו לוחות הזמנים.

אילנית מדמוני: כשיהיה חוק, אז לוחות הזמנים שהחקיקה תדרוש – היא יכולה לדרוש הרבה פחות בלוחות הזמנים.

אילנית מדמוני: לעניין פתיחת חשבון און-ליין - -

יעקב מרגי: רק לא שכנעת אותנו – אני רואה, עולה לי פה מתוך הסקירה שלך, שאתם מתכוונים לבקש לדחות ל-2021.

יעקב מרגי: למה?

אילנית מדמוני: הניידות - -

יעקב מרגי: כן, כן.

יעקב מרגי: נתקדם אתך אחד, אחד.

אילנית מדמוני: למה דוחים?

אילנית מדמוני: הסברתי קודם, כי זה פרויקט טכנולוגי מאוד מאוד מורכב.

אילנית מדמוני: הוא גם היה מורכב ברמה הרגולטורית כי היה צריך לרדת כל סעיף וסעיף, איזה מוצרים מעבירים ואיך מעבירים ואיך פונים ללקוח, אם הוא רוצה להעביר גם את הפיקדון או לא להעביר את הפיקדון - -

יעקב מרגי: זה אנחנו יודעים, מה אמורה לעשות הרפורמה.

יעקב מרגי: השאלה מה הקשיים שלכם?

יעקב מרגי: מה הקשיים?

כפיר בטט: חבר הכנסת מרגי, יש לנו אחר-כך דיון ספציפי על זה, ויש אנשים אחרים מהפיקוח שאמורים להגיע להסביר וגם אני הכנתי את כל החומרים הנדרשים אז אני אתייחס - -

יעקב מרגי: אוקי, נשאיר את זה לדיון הבא.

אילנית מדמוני: אוקי.

אילנית מדמוני: אני, במידע של ההוראות לעניין סטייה במידע – אם החוק פורסם בתאריך מסוים, היה צריך לתת לבנקים בין שנתיים לשלוש להיערך.

אילנית מדמוני: בגלל שבנק ישראל ישב עם הבנקים הרבה לפני, בחר סטנדרט, קבע מה - - - שמדברים כדי שלא יהיה פה מגדל בבל, אז קיצרנו משמעותית את לוחות הזמנים.

אילנית מדמוני: היום ההוראות שלנו אומרות: יישום כבר ממרץ 21, זאת אומרת עוד תשעה חודשים והחוק, כשהוא יחוקק, למעשה נותן זמן מאוד קצר עד שאנחנו עולים לאוויר.

אילנית מדמוני: הנושא הנוסף הוא מתן אפשרות לפתיחת חשבון און-ליין - יש שם היבטים של איך חברת - - - לחברה לא לאדם פרטי.

אילנית מדמוני: לאנשים פרטיים יש הוראות שלנו שמנחות איך אפשר לעשות את זה תוך שימוש נרחב בטכנולוגיה של - - - קטנים.

אילנית מדמוני: לעניין חברה – יש הביטים של איסור הלבנת הון, הנושא של זיהוי הגורמים בחברה.

אילנית מדמוני: גם שם אנחנו מתקדמים לכיוון מציאת פתרון, בשיתוף הרשות לאיסור הלבנת הון, על מנת שיאפשר גם לחברות לפתוח חשבונות און-ליין ולמעשה, להעביר את הבנקאות, כמעט את כל עולם הבנקאות, להציע אותה גם בסניפים וגם בצורה דיגיטלית.

אילנית מדמוני: אני אשמח אם תעבירו לשקף הבא.

אילנית מדמוני: לגבי EMV – גם יוגב דיבר - -

יעקב מרגי: מה זה, הפריה חוץ-גופית?

אילנית מדמוני: EMV זה תשתית טכנולוגית שבבסיס שלה אפשרה אבטחת עסקאות שמבצעים בכרטיסי החיוב.

אילנית מדמוני: היא מאובטחת יותר.

אילנית מדמוני: ישראל נמצאת בפיגור, אנחנו קוראים לזה ממש קללת המנצח כי רמת ההעלאות שהייתה בכרטיסי חיוב הייתה מאוד מאוד נמוכה ביחס לעולם, ולא הייתה מוטיבציה לאמץ את הטכנולוגיה הזאת.

אילנית מדמוני: אבל עם השנים, הובן שהטכנולוגיה הזאת היא תשתית לכל החדשנות, אם זה ביצוע עסקאות ללא מגע, שמצמידים את הכרטיס למסוף, אם זה בסיס לאפליקציה לתשלומים, בסיס למעבר לאמצעי תשלום נוספים – בלי זה אי אפשר להתקדם.

אילנית מדמוני: בנק ישראל יצא בהנחיות כבר ב-2015, איך לחייב את החברות שמנפיקות את הכרטיסים: נא להנפיק את הכרטיסים ככרטיסים חכמים.

אילנית מדמוני: אנחנו קוראים לזה "שיטת תשלום חכמה, גם לכרטיסים חכמים וגם את הנפוצים להעביר לחכמים.

אילנית מדמוני: בתחילת השנה הזאת יצאה הנחייה מפורשת שאומרת שהחל מנובמבר השנה ויוני שנה הבאה, אי אפשר יהיה לבצע עסקאות בכרטיסי חיוב אם העסקה לא עסקה חכמה.

אילנית מדמוני: זה צעד מאוד דרמטי שנעשה בישראל בהשוואה לעולם כי ראינו את החשיבות של קליטה של אמצעי תשלום מתקדמים.

אילנית מדמוני: יחד אתם, משרד האוצר והסוכנות לעסקים קטנים נרתמו כדי להציע לעסקים מימון מסוים - -

יעקב מרגי: אילנית, הבטחת להיות קצרה וזריזה.

אילנית מדמוני: אני תכף מסיימת.

אילנית מדמוני: כל הנתונים נמצאים פה.

אילנית מדמוני: בעיקרון, עכשיו אנחנו רואים – לא נעים להגיד, עלייה כמו הגרף של הקורונה, אבל פה זה במובנים חיוביים, את המעבר, את ההגירה מהטכנולוגיה הישנה לטכנולוגיה החדשה.

אילנית מדמוני: יש נקודה נוספת של צמצום היקף מסגרות האשראי בכרטיסי אשראי שניתנו על-ידי שני הבנקים הגדולים.

אילנית מדמוני: הבנקים צריכים ליישם את זה, יש פה טעות בשקף, מינואר 21.

אילנית מדמוני: בינואר 21 הם אמורים להקטין את המסגרות ב-50% ואז לשמור על זה עד ינואר 24.

אילנית מדמוני: זאת נקודה שצריך עוד לבצע אותה אבל מועד יישומה בחוק עוד לא הגיע.

אילנית מדמוני: תעבירו בבקשה שני שקפים - -

יעקב מרגי: השקף האחרון הוא הכי חשוב.

יעקב מרגי: תודה.

אילנית מדמוני: רגע, לפני זה עוד שניים אחורה – פה יש לנו את הנושא על אסדרת הפיקוח על נותני שירותי תשלום.

אילנית מדמוני: אמר יוגב בהתחלה שחוקק החוק של שירותי תשלום, שכאן יש לנו הגנות צרכניות.

אילנית מדמוני: זה חוק מאוד מאוד חשוב, כדי לאפשר ללקוחות לתת אמון בכל הגורמים שיתנו להם שירותי תשלום - -

יעקב מרגי: יש לי שאלה, אילנית, שלא קשורה לדיון: שירותי תשלום לבנקים מייצר הכנסה או הוצאה או עלות הפעלה?

אילנית מדמוני: יש עלות הפעלה, ויכול להיות שזה מייצר הכנסה.

יעקב מרגי: איך?

אילנית מדמוני: מייצר הכנסה על-ידי עמלות, אם יש, אבל זה גם מייצר הוצאה אם צריכים לשמור - -

יעקב מרגי: איך?

יעקב מרגי: איך?

יעקב מרגי: תסבירי לי איך מייצר עמלות?

אילנית מדמוני: בוא נניח שבזמן שיש לי חשבון עו"ש בבנק ויש לי סכום כסף בחשבון העו"ש.

אילנית מדמוני: הבנק צריך לשמור כנגד זה נזילות בבנק ישראל, עולה לו כסף להחזיק את זה.

אילנית מדמוני: יש את הנושא של כל הטיפול, כל אבטחת המידע, כל ניהול מערכות המחשב.

אילנית מדמוני: יוגב אמר קודם שלהקים בנק - -

יעקב מרגי: בהיגיון שלי זה אומר שזה מייצר יותר הוצאה מהכנסה.

יעקב מרגי: אמור לייצר יותר הוצאה.

יעקב מרגי: זה שירות שניתן ללקוח של הבנק.

אילנית מדמוני: אבל עדין, זה שירות שניתן ללקוח אבל עדין יש בעולם - -

יעקב מרגי: הוא יצטרך לשלם עליו?

אילנית מדמוני: מי צריך לשלם, סליחה?

יעקב מרגי: הלקוח יצטרך לשלם על הפעולות של שירותי תשלום?

אילנית מדמוני: שאלה מה הגודל העסקי של אותו נותן שירותי תשלום.

אילנית מדמוני: אם מחר תגיע חברה חדשה שמציעה שירותי תשלום ללקוח, והיא עושה מודל עסקי שמשלב עוד מוצרים אחרים והיא - - -

יעקב מרגי: אני אומר לך למה אני שואל: אני לא רואה את הבנקים הקטנים, במעגל השני והשלישי, מצליחים לפתח שירותי תשלום באיכות גבוהה כמו הבנקים הגדולים, והנה עוד אבן בדרך לתחרות.

אילנית מדמוני: אז אני אסביר, יכול להיות שלא הייתי מספיק ברורה: מה זה שירותי תשלום?

אילנית מדמוני: הנפקת כרטיס חיוב זה שירותי תשלום, הנפקת צ'קים זה שירותי תשלום, הנפקת - -

יעקב מרגי: לא לשם אני חותר.

אילנית מדמוני: עכשיו, זה לא רק לבנקים הקטנים.

אילנית מדמוני: אנחנו מסתכלים בצורה רחבה, השיתוף הבין-משרדי פה, אם זה משרד האוצר, משרד המשפטים, רשות התחרות וסליחה אם שכחתי מישהו – עובדים פה במשותף על-מנת לאפשר כניסה של שחקנים חדשים אבל לא מספיקה רק הכניסה של השחקנים החדשים, חשוב גם להבטיח שהלקוח יהיה מוגן.

אילנית מדמוני: שהאדם בקצה, שמפקיד באותו גוף - -

יעקב מרגי: ברור.

יעקב מרגי: ואחר-כך, כשאנחנו נבקש הגנה, "דה-מרקר" יתקוף אותנו שאנחנו נגד הטכנולוגיות והתקדמות טכנולוגית.

יעקב מרגי: מה אכפת לך?

יעקב מרגי: שחררתי הערה.

אילנית מדמוני: לא, לא.

אילנית מדמוני: - - אז יש לנו את החוק של ההגנות הצרכניות ונשאר להסדיר גם את - - - אנחנו חושבים שאמון הוא דבר מאוד מאוד חשוב במערכת פיננסית, ואמון נרכש דרך רישוי ופיקוח, והתזכיר הזה עדין לא הבשיל לידי חקיקה וזה צעד שצריך לבצע אותו ועוד לא הושלם.

אילנית מדמוני: הנושא האחרון הוא - -

יעקב מרגי: אילנית, ממה שחששתי קרה לי.

יעקב מרגי: הלעטתם אותנו בים של נתונים ואת יודעת מה?

יעקב מרגי: אני לא מזלזל בנתון אחד, שלא תביני, או בהשקעה או בעבודה שנעשתה.

יעקב מרגי: אין ספק שזו רפורמה כבדה, חשובה, צריכה להיעשות בשום שכל, מתוך אחריות, לא לגרום לזעזועים.

יעקב מרגי: הכל טוב ויפה אבל אנחנו, כוועדת כלכלה, אמורים לקבל דיווח.

יעקב מרגי: אני, עם כל הצניעות, אני לא אדבר בשם חבריי ולא בשם הצופים – אם אני יכול לומר לכם שאני מקבל מהסקירה הזאת, מהדיווח הזה, איזו תמונת מצב לגבי התקדמות בתחרות, התפתחות התחרות בשוק הבנקאי – לא.

יעקב מרגי: ככה לא נותנים דיווח לוועדות.

יעקב מרגי: סליחה שזאת קבלת הפנים אבל אני אומר את זה באהבה, אני לא אומר את זה כהתרסה.

יעקב מרגי: אנחנו רצים למרחקים ארוכים, לא קרה כלום.

יעקב מרגי: אצלי, כשבאים לדיווח – בואו אומר לכם:

יעקב מרגי: בתלמוד אומרים שכשגבר רוצה לשאת אישה – "נחית דרגא" אומרים בארמית, תוריד את הראש, תנמיך את עצמך ותישא אישה.

יעקב מרגי: אל תבוא מלמעלה.

יעקב מרגי: בכל אופן, אתם באים מעולם הבנקאות עם מושגים ואני חשבתי שזה הפריה חוץ-גופית הראשי תיבות האלה וכל המושגים האלה.

יעקב מרגי: צאו מתוך הנחה שעכשיו המוני העם – ככה, זאת האחריות, זה לייחס חשיבות לדיווח פרלמנטרי, שהמוני העם מקשיבים לכם.

יעקב מרגי: המוני העם לא היו בדיוני הוועדה.

יעקב מרגי: המוני העם יש להם דבר אחד: תחרותיות, צמצום הריכוזיות ובסוף, מה יוצא לי?

יעקב מרגי: אני לא מקבל פה דיווח.

יעקב מרגי: קיבלתי דיווח מקצועי, מאלף, ובכוונה אני מקצין, אני מדבר בהקצנה כדי להסביר.

יעקב מרגי: להבא, לדיווחים הבאים – אנא, אני לא אקבל דיווח כזה.

יעקב מרגי: אין לי בעיה לסיים את הדיון בזה ולומר שבדיווח הבא, לא היום, לא קוימה חובת הדיווח, תבואו עוד שבועיים עם מצגת – לקרוא את המצגת, עם כל הכבוד, קראתי אותה ויכולתי לקרוא אותה בחדרי.

יעקב מרגי: אני באמת מצפה, ופה יש נבחרת חשובה – אל תרגיש לא נוח.

יעקב מרגי: אני מדבר על זה באמת בגובה העיניים ובנפש חפצה כדי שהדיונים הבאים יהיו יעילים כי זו רפורמה חשובה ויהיה לזה המשך.

יעקב מרגי: קודם כול אני אומר לכם - לא הרבה דברים אני אוהב ללמוד מראש הממשלה שלנו אבל את זה למדתי ממנו.

יעקב מרגי: במצגות, מי שהשתתף, אני לא יודע אם הוא עוד משתמש בהגדרות של הקצרנות ובמצגות שלושה עד ארבעה נתונים בעמוד.

יעקב מרגי: פחות מלל, נתונים, והמלל צריך לבוא מהמדווח.

יעקב מרגי: זה שתכתוב את המלל שם ותקריא לי אותו – זה לא הצגה.

יעקב מרגי: להבא, ככה מציגים מצגת, אין לי בעיה עם זה, בכיף.

יעקב מרגי: אני רוצה לשמוע ממי שהיה שם, דרור שטרום, בבקשה.

דרור שטרום: תודה.

דרור שטרום: שלום לכולם.

דרור שטרום: רק הערה מקדימה ואני חייב לומר אותה מתוך ניקיון כפיים - -

יעקב מרגי: תציג את עצמך.

יעקב מרגי: אתה יוצא מנקודת הנחה שכולם מכירים אותך.

דרור שטרום: אני אציג את עצמי, אל תדאג, אני בדיוק בדרך לשם.

דרור שטרום: אני עורך-דין דרור שטרום.

דרור שטרום: עמדתי בראש הוועדה להגברת התחרותיות בין השנים 2015-2017, ליוויתי לאחר מכן את דיוני ועדת הרפורמות שחוקקה את החוק הזה, עם היבטים רבים ונפתלויות רבות, שחלקן אתם רואים פה בריקושטים שעולים מהדיון.

דרור שטרום: מעת לעת אני מגיע לכאן, לוועדת הכלכלה, כדי להיות נוכח בדיונים האלה משום שחשוב לי להגשים את הרפורמה הזאת.

דרור שטרום: אני חושב שזאת אחת הרפורמות החשובות ביותר.

דרור שטרום: בעברי הייתי הממונה על התחרות ובמשך 10 שנים ליוויתי הרבה מאוד רפורמות במשק אבל נדמה לי, שאני לא אגזים אם אגיד שזאת החשובה מכולן מבחינת המקום שלה בסל ההוצאות של משפחה בישראל ובכלל, בהיבטים הפיננסיים כולם, לא רק בנקים אבל גם בנקים, וגם בגלל שהיא קשה ביותר לביצוע.

דרור שטרום: אני הייתי בוועדת בכר, ובוועדת בכר עשינו תחרות על העסקים הגדולים, ואמרנו לעצמנו שהיעד הבא זה תחרות על משקי הבית והעסקים הקטנים, וזאת הרפורמה הזאת.

דרור שטרום: אני חייב להגיד, כהערת פתיחה, שדי כואב לי לראות ששלוש וחצי שנים אחרי החוק, כאן אנחנו נמצאים כי לא זאת הייתה הכוונה.

דרור שטרום: אני אומר את זה, כי איך אומרים?

דרור שטרום: בתנורו של עכנאי יש מישהו שאומר: לזה התכוונו ואני יודע מה עלה בגורלו אבל פה אני אומר שלא לזה הייתה הכוונה.

דרור שטרום: הערה של גילוי נאות: פנו אלי כבר שלושה עיתונים ושאלו אם אני מייצג איזה שהם גורמים בעלי אינטרסים בדיון, פורום כזה או פורום אחר או בנק.

דרור שטרום: אינני מייצג אף אחד.

דרור שטרום: אני רוצה שזה יהיה בפרוטוקול מבחינת ניקיון כפיים ואפשר יהיה להמשיך לגופו של עניין.

דרור שטרום: אז לגבי ההערה האחרונה שלך – בדרך כלל אני לא עושה את זה אבל כתבתי לעצמי עמוד וחצי לקרוא, אבל אני רוצה לקרוא רק את הפסקה הראשונה במה שאני כתבתי כי אני חושב שחזיתי את מה שעומד לבוא.

דרור שטרום: כתבתי ככה: חברי הכנסת, כולנו שמענו עכשיו הרבה ראשי תיבות, הרבה אותיות באנגלית, הרבה גרפים, הרבה נתונים עם - - - כל זה חשוב מאוד, אני עסקתי בזה הרבה שנים.

דרור שטרום: אבל ניסיון מצטבר בתחרות אומר שהתחרות נבדקת רק בנקודה אחת, והנקודה הזאת זה האנשים ברחוב.

דרור שטרום: האנשים ברחוב הם אלה ששואלים מי מתחרה עלי?

דרור שטרום: מי מציע לי?

דרור שטרום: האם הריבית יורדת, והאם אני יכול להבין מה שמציעים לי.

דרור שטרום: ואלה בדיוק השאלות שלדעתי היו צריכות לעלות בדיון הזה כי הכוונה שלנו הייתה שבתום שנתיים, שלוש, יהיו בשוק הזה חוץ מבנקים, גורמים חוץ-בנקאיים בהיקפים של 25%-30% מהשוק.

דרור שטרום: הכוונה הייתה שיהיו להם כלים טכנולוגיים לבוא ולהציע להם ריביות הרבה יותר זולות, ואני מתייחס למשבר הקורונה ואני העברתי מצגת, נדמה לי שהיא על האיי-פדים שלכם ואפשר להסתכל עליה גם – הבעיה העיקרית שלנו כאן היא לא חוסר רצון טוב, והאנשים הטובים במשרד האוצר ובבנק ישראל וברשות שוק ההון, אין לי אלא לשבח אותם.

דרור שטרום: אני מכיר אותם שנים, את חלקם, ועבדתי אותם ואני מוקיר ומעריך את פעולתם ויודע כמה קשה הם עובדים בללקט את הברגים הקטנים במכונה הזאת.

דרור שטרום: אבל בסופו של דבר, וזאת תהיה גם השורה האחרונה של מה שאני אסיים בעוד 10 דקות - -

יעקב מרגי: מה, אתה מתכוון לדבר 10 דקות?

דרור שטרום: קיוויתי לכך אבל אם לא תיתן לי אני אדבר פחות.

יעקב מרגי: פחות.

דרור שטרום: אני אדבר פחות, עד שיימאס, אין בעיה.

דרור שטרום: - - לולא הוועדה הזאת תלווה עכשיו ביד חזקה של מימוש הרפורמה, ואנחנו יודעים בדיוק מה חלון הזמן שבו היא צריכה לקרום עור וגידים – אנחנו מדברים על יוני 2021.

דרור שטרום: אני בכוונה אומר את זה, אנחנו היום ביוני 2020.

דרור שטרום: ביוני 2021 מתלכדים כל החיילים שקידמנו על לוח השח-מט, ואמורים להבקיע ומשם אנחנו אמורים לראות כן פריצה תחרותית.

דרור שטרום: אני לא רוצה להגיד מפץ וזיקוקי דינור – פריצה תחרותית, שגרף הריביות יתחיל לרדת בשיפוע כזה ולא במה שנקרא "טאץ' אנד גו", גלים על פני המים ורואים כלום.

דרור שטרום: מה שראינו במשבר הקורונה צריך להדליק נורה אדומה ענקית בפני הוועדה הזאת כי מה שראינו היה שעסקים בינוניים וקטנים ומשקי בית לא ראו חלופות אמתיות של אשראי חוץ-בנקאי וצריך להגיד את זה.

דרור שטרום: ביקשת קודם דיווח שיהיה ישיר – הנה, אני אומר את זה ישיר: לא הייתה חלופה חוץ-בנקאית אמתית לקהל הזה של עסקים קטנים ומשקי בית במשבר הקורונה.

דרור שטרום: אני רוצה להגיד עוד דבר - -

יעקב מרגי: אני יכול לומר "אינסרט" אחד?

דרור שטרום: כן, בטח.

יעקב מרגי: אני מעז לומר משהו, ואני פה לא שם אצבע מאשימה על הבנקים – אני אגיד לכם, בצדק, שכל העולם במשבר וגם הם התכנסו.

יעקב מרגי: השאלה אם אני, כריבון, הממשלה, האוצר, נתנו להם איזו מדיניות, שיתפו אותם, נתנו להם ביטחון על האשראים שהולכים להשתולל - הרי הם יודעים שהקורונה הזאת תהיה אתנו עוד שנה.

יעקב מרגי: הם יודעים שהעובדים האלה, שעכשיו נהנים מהרזרבות הגדולות והקטנות שיש להם – תגמר הרזרבה הזאת.

יעקב מרגי: הם אתם או עם משקי הבית?

יעקב מרגי: עם חשבונות באוברדרפט שאין לו מענה.

יעקב מרגי: השאלה אם האוצר, אם הממונה על הבנקים, אם בנק ישראל, אם מישהו ישב עם מנהלי הבנקים ואמר להם: רבותי, יש פה שעת משבר, כולנו כאן וזה חלקכם, זה חלקנו, מאתנו תקבלו בסוף את הרצועה.

יעקב מרגי: אם השארתם להם את כל הכללים של הפיקוח על הבנקים, את כל ההנחיות של בנק ישראל במשבר הקורונה, הם מחויבי התכנסות.

יעקב מרגי: אני לא הייתי רוצה שהבנק שלי יקרוס.

יעקב מרגי: והבנקים חוטפים – הנה, אני אומר לכם – אש צולבת מהקהל בתדמית שלהם.

יעקב מרגי: התדמית שלהם בתחתית הרצפה, שונאים אותם.

יעקב מרגי: אם לא תהיה התערבות מידית - אני אומר לכם, זה מסוכן.

יעקב מרגי: היה מקרה אחד בבאר-שבע לפני כמה שנים?

יעקב מרגי: אסור שזה יחזור.

יעקב מרגי: זו נורת אזהרה לממשלה, לאוצר, לבנק ישראל ולמפקח על הבנקים.

יעקב מרגי: צריך לעבוד ביחד, לא מעל הראש שלהם.

יעקב מרגי: להביא אותם למשחק, לאתגר הזה, כי בסוף הם עומדים מול משק הבית המתוסכל - יקום מתוסכל אחד שיאבד שליטה.

יעקב מרגי: אני אומר את זה מתוך חרדה.

יעקב מרגי: קחו את זה אתכם מהדיון הזה.

יעקב מרגי: סליחה שהפרעתי.

דרור שטרום: זה לא נספר לי ב-10 דקות שאין לי, נכון?

יבגני סובה: הוא תומך בך.

דרור שטרום: הבנתי.

דרור שטרום: אז אני אמשיך: הסתכלות קלה בנתונים שנמצאים במצגת שהעברתי לכם עם שקפים מאוד מעטים, מראה נתונים מאוד מאוד פשוטים: הרווחים של הבנקים על משקי בית הם פי שלוש מאשר על העסקים הגדולים.

דרור שטרום: הרווחיות מהם היא עצומה בכל קנה מידה שאנחנו מסתכלים על זה לאורך 10 שנים.

דרור שטרום: הרצון שלנו להסתכל על זה מהעשירונים הכי ממונפים – והעשירונים הכי ממונפים לפי סקרים של בנק ישראל, לא שאני הבאתי אבל עשיתי את זה עוד בוועדה – כשראינו מי העשירונים הכי ממונפים הם העשירונים הנמוכים ביותר, הם העשירונים הכי ממונפים.

דרור שטרום: זאת אומרת, שאנחנו לא דוהרים עם התחרות קדימה ומי שסובל מזה הם החלשים יותר.

דרור שטרום: יש לנו כאן בעיה שהיא לא רק כלכלית, עם כל הכבוד ל-HHI ול-API וכל הדברים האלה.

דרור שטרום: יש לנו כאן בעיה שמתגלגלת בצורה לא איטית כל-כך, להיות בעיה חברתית.

יעקב מרגי: דרור, בוא נייעל את הדיון: הבנו את המסר, הרפורמה לא מתקדמת, התחרותיות לא מתקדמת.

יעקב מרגי: מה צריך לעשות?

יעקב מרגי: בוא נהיה תכליתיים.

דרור שטרום: אוקי.

דרור שטרום: אז באמת יש שלושה דברים שהם קריטיים, ואני בכוונה ממקד אותם רק שם כי אפשר להתפזר פה לאלפי נושאים.

דרור שטרום: הנושא האחד זה כל החסמים שיש בפני שחקנים חדשים, הייתי מבקש מכבודו לקבוע דיון – דיון חסמי תחרות לשחקנים חדשים.

דרור שטרום: שיבואו כל השחקנים האלה ויספרו איזה תקנה, איזה תת-תקנה, איך חוסמים אותם ואיך אנשים לא מקבלים רישיונות למרות שהם כבר שנתיים מבקשים.

דרור שטרום: לא מקבלים רישיונות.

דרור שטרום: אין תקנים, יש תקנים, אפשר תמיד – אני הייתי בשירות המדינה, אני אלוף בתירוצים אבל בסופו של דבר, כנסת ישראל, ב-2017, בינואר, הכריזה שהיא רוצה שוק חוץ-בנקאי תחרותי.

דרור שטרום: לא יכול להיות ששלוש שנים וחצי אחרי אנחנו נהיה עם שחקנים – איך אמר מישל?

דרור שטרום: עם שחקנים עם היתר המשך עיסוק מלפני החוק.

דרור שטרום: זאת אומרת, זה משהו שהוא ארכאי בכלל.

דרור שטרום: המצב כאן לא טוב.

דרור שטרום: אז דבר ראשון – דיון חסמים.

דרור שטרום: אמרתי, שמתי בצד.

דרור שטרום: דבר שני – הזאפ הבנקאי.

דרור שטרום: הנקודה הזאת - -

יעקב מרגי: מה זה?

דרור שטרום: הזאפ הבנקאי זה אומר שאתה תוכל לפתוח את הסלולר שלך, וכמו שאתה קונה אוזניות ואופניים ואלפי מכשירים אחרים, אתה תוכל מותאם לנתונים שלך לקבל הצעות ערך.

בועז טופורובסקי: למה זה לא נעשה עד עכשיו?

דרור שטרום: זה לא נעשה כי אנחנו בחוק קבענו חצי שנה חלון זמן לעשות את זה.

דרור שטרום: החליטו מי שהחליטו להאריך את זה ולהחליף את זה במנגנון יותר בטיחותי ויותר מתוחכם וכולי וכולי - -

בועז טופורובסקי: שאף אחד לא משתמש בו.

דרור שטרום: אני יכול להגיד לכם שעוד לא ניסינו את העניין הזה בגלל שהגישו ביום רביעי האחרון לדעתי, בדקתי באתר התזכירים, אחרי שכפיר הסב את תשומת ליבי ששם בודקים, הגישו ביום רביעי תזכיר חוק שאני אומר לכם בצורה הכי פשוטה: זה המנוע של הרפורמה.

דרור שטרום: תזכיר חוק המידע הפיננסי הוגש רק ביום רביעי, אחרי עבודה קשה שריכז כפיר ועוד רבים אחרים.

דרור שטרום: לכן, הדבר השני הוא לקחת את התזכיר חוק ואני לא יודע איך, דרך חוק ההסדרים – אתם אשפים בזה, לא אני.

דרור שטרום: חייב להיות כאן, בוועדה, שביוני 2021 נהיה אחרי שזה עבר, אחרי שיש רישיונות לאנשים שעשו אפליקציות שיראו לנו איזה הצעות אנחנו יכולים לקבל.

דרור שטרום: בלי להאריך בדברים, תארו לעצמכם מה היה קורה אם במשבר הקורונה עסקים קטנים היו יכולים לעשות את השימוש הזה בסלולר שלהם ולקבל הצעות ערך – היינו נמצאים במקום אחר.

דרור שטרום: ויש כאלה שהצליחו לעשות את זה ולקבל ריביות על קופות גמל, על קרנות השתלמות וכל מיני דברים.

דרור שטרום: רשות שוק ההון מפקחת על דברים שמנהלים 1.7 טריליון שקל, וכל ההון העצום הזה עומד idle כשעם ישראל רוצה הלוואות זולות.

דרור שטרום: ועכשיו, אני רוצה להגיד משהו בהשלמה למה שכבודו אמר לנו - -

יעקב מרגי: לא קשור לדיון, אני אומר לכם: הציבור הרחב, בחלקו, לא יודע שהוא יכול לנצל את האשראי מהקרנות שלו, מהקופות שלו, ושם יושב הכסף הגדול, ובתנאים טובים יותר מהבנק.

יעקב מרגי: בהיסח הדעת כמעט הייתי על סף לקחת אשראי יקר ומישהו אמר לי: למה אתה לא לוקח מהקרנות שלך?

יעקב מרגי: הנה, אני, אני.

יעקב מרגי: הלוואי והיו קמפיינים - -

קריאות: - - -

יעקב מרגי: אתמול היה אצלי החתול הממחזר, של התאגיד, החתול הג'ינג'י, הכתום, היה אצלי במשרד.

יעקב מרגי: הפרסומת שלו חדרה לי יותר.

יעקב מרגי: אני יודע מי הוא, מה הוא ואפילו מכיר את הבעות הפנים ואת התנועות ואפילו אני יכול לחקות את הקול שלו.

יעקב מרגי: פה, נתוני אשראי?

יעקב מרגי: אין אינטרס לקרנות כנראה לתת אשראי, אז הם לא יפרסמו - -

קריאות: - - -

יעקב מרגי: לפ"מ זה לשכת שירות.

דרור שטרום: הם משתמשים בזה רק כדי לשמר לקוחות.

דרור שטרום: אם אתה אומר שאתה הולך - -

יעקב מרגי: סליחה, אני שחררתי.

יעקב מרגי: ..

דרור שטרום: מאה אחוז, בסדר גמור.

דרור שטרום: אז אמרנו: נושא ראשון – הזאפ.

דרור שטרום: נושא שני – חוק המידע הפיננסי – להביא אותו לוועדת הכלכלה ולדון בו בצורה הכי אינטנסיבית שאפשר, שהוא ייגמר הרבה לפני יוני 2021, שאפשר יהיה להשתמש בו כשיהיה בנק חדש, ואני מקווה שכבר יהיו נותניי שירותים פיננסיים חוץ-בנקאיים חדשים כי אני שומע שרשות שוק ההון כן מנסה להתקדם בכיוון הזה.

דרור שטרום: והדבר השלישי, שקיים וצריך לשים אותו על השולחן זה הנושא של מה החסמים שעדין חסרים לנו, שזה ביטוח פיקדונות והנושא של האפליקציות הבנקאיות, שהבנקים בחינם – בעצם יש לנו אפליקציה אחת ענקית במשק, של בנק הפועלים, שבאה וכל המטרה שלה זה לנקז את חברות כרטיסי האשראי כדי לאיים עליהם שלא יתחרו בהם.

דרור שטרום: אלה הנושאים, אדוני.

דרור שטרום: אין יותר מאלה, אלה נושאי המפתח, ואם עליהם תשים ועדת הכלכלה את ידה – כי גם הפקידים הכי טובים בעולם, והייתי פקיד 10 שנים ואני האחרון שמזלזל בהם – אם אין פיקוח פרלמנטרי ששואל: למה לא מתקדמים יותר מהר?

דרור שטרום: שום דבר לא זז.

יעקב מרגי: תודה, דרור.

יעקב מרגי: חברי הכנסת, רוצים לשמוע עוד שתי סקירות לפני שנפתח?

בועז טופורובסקי: - - -

חוה אתי עטייה: ב-11:30 יש לנו ועדת כספים ויש הצבעה.

יעקב מרגי: אז אני עוד 10 דקות אפתח את הדיון.

יעקב מרגי: עורכת-דין טל הפלינג, בבקשה.

טל הפלינג: בוקר טוב לכולם, בוקר טוב כבוד היו"ר, אני יועצת בכירה לממונה על שוק ההון וגם המפקח על השירותים הפיננסיים המוסדרים, דוקטור משה ברקת.

טל הפלינג: הערה פותחת בנוגע להערה האחרונה שלך, שפחות קשורה לדיון גופו: אכן, בתקופת הקורונה, רשות שוק ההון עשתה צעדים גם מול הגופים המוסדיים וגם כלפי הציבור, להגדיל את המודעות להלוואות על חשבון הפוליסות והחסכונות וגם הקלה חסמים רגולטורים בדיוק בשביל שהציבור ינצל את - - - האשראי האלה, ובטח שלא ילך לפדות חסכונות בקנסות מס נוראיים – אז זה נעשה.

טל הפלינג: אני שמה את זה בצד, זה בקשר להערה הקודמת שלך.

טל הפלינג: אנחנו מדברים כרגע על השחקנים החוץ-בנקאיים שאתה קורא להם, אני קוראת להם ה"אלטרנטיב פייננס", זה נשמע יותר טוב באנגלית.

טל הפלינג: אני מדברת כרגע על השוק של אשראי חוץ-בנקאי וכמובן השחקנים הגדולים של האשראי החוץ-בנקאי – - - - אוף פינטק.

טל הפלינג: חברות ה-פי2פי, - - - וכל השירותים החדשים לגמרי שבכלל לא היו על המגרש קודם.

טל הפלינג: וגם צריך להכיר – יש פה גם את עולם הצ'יינג'ים.

יעקב מרגי: אני חייב, אמנם זה לא לדיון הזה אבל אני חייב לומר שזה משהו שכואב: הקושי להשתמש בשירותים הבנקאיים, באשראי הבנקאי, מאלץ משקי בית, עסקים, לפנות לגופים שהם לא הכי.

יעקב מרגי: הרגולציה לא עובדת עליהם.

יעקב מרגי: עובדים הרבה פעמים עם חוזים דרקוניים - -

יבגני סובה: הם משלמים מחיר - - -

יעקב מרגי: זה שהם מחירים כבדים – הם משלמים.

יעקב מרגי: החברה הישראלית, השלכות הרוחב.

יעקב מרגי: אני לא מבין מה אנחנו עושים לעצמנו.

מרב תורג'מן: אדוני, אני רוצה להעיר הערה ברשותך.

יעקב מרגי: בבקשה.

מרב תורג'מן: אני רציתי גם לעדכן את חברי הוועדה שהרי ברפורמה הייתה אפשרות גם לשעבד נכס לשני גורמים נותני הלוואות, לשני בנקים לכאורה, והציבור למעשה, לפי הנתונים שאצלנו, לא יודע מזה בכלל.

יעקב מרגי: נכון.

יעקב מרגי: והנה אני אומר לך: נותן האשראי, האינטרס שלו לא לומר את זה.

טל הפלינג: כבר אמרתי שהאפשרות – אבל אנחנו נכנסים לנושא נישתי ואני רוצה להציג לכם את התמונה הגדולה, באתי בלי מצגת אבל הסיפור מדבר בעד עצמו, הוא קצר ומהיר ואתם תבינו.

טל הפלינג: הסיפור הוא כזה, כמו שדרור אומר, שכדי שתהיה פה תחרות בבנקים, ואמר גם יוגב קודם, צריך שחקנים, צריך שחקנים נוספים על המגרש ולא כל שחקן הוא שחקן ראוי.

טל הפלינג: כשרשות שוק ההון קיבלה ב-2017 את הסמכות לתת את כל הרישיונות הנדרשים לאותו פול של דאז, בערך 2,500 שחקנים – המלאי הזה גדל כל הזמן.

טל הפלינג: ניתנו להם מנדטים מכמה כיוונים: 1.

טל הפלינג: לעודד תחרות, לעודד נגישות לשירותים פיננסיים.

טל הפלינג: זה מעולה, זה הוספות של מיכל הלפרין, הממונה על התחרות, שאנחנו מכירים.

טל הפלינג: עם זאת, בד בבד נוודא שיש סביבה אמינה ובטוחה.

טל הפלינג: כלומר, וזה שפות שיותר מתאימות לעולם של המשטרה – גם לנקות את השוק הזה מאותם גורמים שאתה קראתם להם כך וכך, וזו מחמאה.

טל הפלינג: אנחנו עומדים היום בפני מלאי, כבר מלפני שנתיים וחצי בערך - -

יעקב מרגי: לא, אני לא דיברתי על גורמים עברייניים, זה מובן לך.

יעקב מרגי: גורמים שלא נקראים עברייניים אבל - -

טל הפלינג: פרקטיקת ההסדרה שלהם היא כזאת, ויש פה עבודה משותפת שלנו עם הפיקוח על הבנקים, שמי שמשווק לו אשראי והוא צרכן, יקבל גם מגוף בנקאי וגם מגוף חוץ-בנקאי, הצורה שתשווק לו האשראי זה לא אגרסיבי ולא פגיעה אלימה וכן הלאה.

טל הפלינג: זה חוזר שנמצא בהסדרה בשיתוף בינינו, והוא עתיד להיכנס לתוקף מאוד בקרוב.

טל הפלינג: אבל חזרה לשחקנים, כי בלי שחקנים במגרש אין משחק, לא יעזור כלום: אנחנו קיבלנו ב-2017 את המשימה שקוראים לה – וכן, זאת אותם 2,500 גופים שהיו במשטר של רישום ואף אחד לא ממש הכיר אותם והם נעים על כל הסקאלה, מ"ג'איינטים" שאני לא רוצה לנקוב בשמות, אתם מכירים את ה"ג'איינטים", דרך חברות נישתיות עם מוצרים חדשניים ועד אחרון ה"צ'יינג'" בפינת הרחוב ביישוב כזה או אחר.

טל הפלינג: במשך שנתיים הייתה לרשות – וצריך להבין: באותו רגע, אנחנו מדברים על 2,500 גופים שיכולים לשנות פה את השוק – מה הרשות מקבלת כדי לצאת לדרך?

טל הפלינג: סדר גודל של פחות מחמישה מיליון שקלים לגוף, שהוא רגולטור, שאמור להיות גוף רגולטור עצמאי.

טל הפלינג: אני מפרידה את העולם של שמירה על 1.7 טריליון שקל כספי פנסיה, שכולנו רוצים לישון בשקט ולדעת שהם מטופלים כמו שצריך לגופים יציבים - -

יעקב מרגי: איך נקרא האגף שלכם?

יעקב מרגי: המחלקה?

טל הפלינג: אנחנו רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון, מה שהיה אגף שוק ההון באוצר דאז, עד 2016, שמפקח על שני סוגי חוקים: חוקי המוסדיים, שזה הפנסיה והביטוח, וחוק השירותים הפיננסיים החוץ-בנקאיים.

טל הפלינג: חוקי המוסדיים – כולנו צריכים לדעת שכמו שאנחנו לא רוצים כניסה של בנק, אף אחד לא רוצה כניסה של - - - , חברת ביטוח.

טל הפלינג: זה ה"דיזסטר" המפחיד ביותר בעולם של מוניטין, של העולם הפיננסי של מדינת ישראל.

יעקב מרגי: בואי, אני מבין את הקושי שלך.

יעקב מרגי: אתם לא מקבלים סעד מהממונה על שוק ההון בקטע הזה?

טל הפלינג: אנחנו הממונה על שוק ההון.

יעקב מרגי: אני יודע שאתם.

יעקב מרגי: תקשיבי, צוואר הבקבוק הוא אצלכם היום.

טל הפלינג: ואני רוצה לספר איך פותרים אותו בקלות: היינו בעולם שקיבלנו פחות מחמישה מיליון שקלים ו-40 כלכלנים לצאת לדרך.

יעקב מרגי: מישהו צעק "איי"?

יעקב מרגי: זה מה שאני רוצה לשאול בעברית פשוטה?

לאה ורון: זה עלה באופן מאוד חזק בוועדת החקירה של מה שמכונה "ועדת החקירה של הטייקונים" - -

יעקב מרגי: ומה נעשה מאז?

לאה ורון: - - והופיעה בין ההמלצות של ועדת החקירה, שסיימה את עבודתה לפני תקופה מאוד ארוכה, וזה לא רלוונטי כרגע לדיון.

טל הפלינג: נכון, ואת מדברת על השוק ה - - -.

טל הפלינג: רשות שוק ההון מתוקצבת כולה - -

יעקב מרגי: כבר העלית את זה, נכון?

יעקב מרגי: העלית את זה.

יעקב מרגי: אם כבר העלית את זה אני שואל: מישהו באוצר מתמודד עם זה הקושי הזה?

טל הפלינג: אנחנו פונים ומבקשים הרחבה של התקציבים שלנו ושל הצוות שלנו, בטח ובטח בעולם הפנסיוני והביטוחי וגם בעולם של ה"אלטרנטיב פייננס", שחייבים לקדם אותו.

טל הפלינג: עכשיו בואו נתקדם ונגיד מה כן עשינו כדי להבין לאן זה לוקח אותנו - -

יעקב מרגי: בקצרה.

טל הפלינג: אוקי.

טל הפלינג: אז השנתיים הראשונות, עד יוני 19, זה תקופת מעבר בחוק.

טל הפלינג: כל הגופים וגם הרשות בלמידה, היה אפשר לפי החוק שכולם ישבו וימשיכו לעבוד עם המשך ייצוג, ומי שרוצה לבוא בא ומקבל רישיון או לא מקבל את הרישיון, והדברים קורים בלי לוחות זמנים כי גם החוק התיר זאת.

טל הפלינג: החוק התיר לכל שחקן שהיה על המגרש, נכון לאותו מועד, להמשיך לעבוד עם המשך ייצוג.

טל הפלינג: אגב, חשוב להגיד ש-70% מהשחקנים פעילים היום, והרישיון הוא בהמשך עיסוק אבל לפחות מבחינת זמינות יש שחקנים.

טל הפלינג: ביוני 19 התהפך הגלגל.

טל הפלינג: ביוני 19, מה שקרה זה שכל מי שבא לרשות וצריך לקבל רישיון מגיע, והרשות צריכה לעמוד בפרקי זמן של 70 יום בין הרגע שהוא משלים את המסמכים לבין שהיא מסכימה לבקשתו או שהיא דורשת דבר מה נוסף.

טל הפלינג: מה שעשינו בנקודת הזמן הזאת, ואני מתכוונת לכל הצוות הניהולי, יצאנו לרפורמה מאוד חזקה.

טל הפלינג: עשינו שינוי ארגוני מוחלט, שהדבר בו היה לעבוד עם המעט משאבים שיש לנו על בסיס אימפקט.

טל הפלינג: מה זה אימפקט?

טל הפלינג: או שאני לוקחת את הגורמים הכי עברייניים, הכי מסוכנים – אני לוקחת אותם ל - - - ואז אני עובדת עם המשטרה ועם צוות העל, והכי גדולים יוצאים ראשונים מהשוק או אימפקט במובן תחרותי.

טל הפלינג: יצרנו מחלקה מיוחדת שכל מה שהיא עושה זה חברות פינטק וחברות אשראי מורחב - אותם שחקנים שהם באמת אלטרנטיבה.

טל הפלינג: למה?

טל הפלינג: כדי שלא תור עבודה של 2,500 גופים, שהאימפקט שלהם מאוד קטן, יסתום לי את אותו צוואר בקבוק.

טל הפלינג: שינינו את השיטה ואנחנו רואים עכשיו, אחרי שנה של עבודה בשיטה החדשה, תוצאות מצוינות.

טל הפלינג: כלומר, כמות השחקנים גדלה השנה משמעותית, ובתוכם המסה של שחקני אימפקט גבוה, בין אם זה לדחיות ובין אם זה לרישוי, גדלה משמעותית.

טל הפלינג: אני אתן נתונים בהמשך.

יעקב מרגי: לסיכום.

יעקב מרגי: ..

טל הפלינג: כן.

טל הפלינג: לסיכום – הבעיה החדשה שלנו, ובואו תעזרו לנו לפתור אותה בצורה יותר יעילה: לפני שבוע בדיוק, בג"ץ בא ופוסק פסיקה שהיא מצוינת לנו והיא קצת פחות טובה לגופים או יותר טובה לגופים, אני לא יודעת איך הם רואים אותה.

טל הפלינג: למה המלאי לא התקדם?

טל הפלינג: כי כל מי שהיה לו המשך ייצוג ישב על הגדר ואמר:

טל הפלינג: אני עכשיו צריך לשבור את הראש שלי עם הרגולטור, הוא בא ומבקש ממני כזאת רשימת דרישות שאגב, בג"ץ חושב שרשימת הדרישות שלי מוצדקת כי הוא לא שינה אותה – בא ואומר:

טל הפלינג: אני עכשיו צריך לעמוד מול הרגולטור, אני אמשיך לעבוד.

לאה ורון: באפריל 2019 מגישה ועדת החקירה את הדוח שלה ואומרת בין היתר: רשות שוק ההון - -

קריאה: אנחנו מדברים על "ועדת כבל", ועדת החקירה.

לאה ורון: "ועדת כבל", "ועדת הטייקונים".

לאה ורון: הוועדה ששמה הרשמי הוא: ועדת החקירה הפרלמנטרית להתנהלות המערכת הפיננסית בהסדרי אשראי ולווים עסקיים גדולים.

לאה ורון: וכך אומרת הוועדה: "רשות שוק ההון תציג תכנית מפורטת לממשלה אשר תאפשר לרשות שוק ההון לעמוד במשימותיה הרבות בפיקוח, בקרה ואכיפה בשוקי ההון.

לאה ורון: על הממשלה להעניק שינויים משמעותיים ברשות בכל הנוגע לכוח אדם, משאבים, גמישות ניהולית, הגדרת מעמד הרשות, עצמאות הרשות ועוד.

לאה ורון: באשר לשינויים שיישומם טעון תיקוני חקיקה – לגבש הצעת חוק לשם כך.

לאה ורון: " אנחנו מדברים על אפריל 2019.

לאה ורון: והנה, אנחנו חוזרים שנה וחודשיים לאחר מכן, ושוב נשמעים אותם דברים.

לאה ורון: אם העלית את זה, לפחות היית צריכה להציג לוועדה מה ביקשתם מהממשלה, מה השגתם מאז?

טל הפלינג: ראשית, אני מודה לך על הציטוט של הדברים כי הוא מדבר בעד מצבה של כלל הרשות במדויק.

טל הפלינג: הדוח של הוועדה הזאת מתעסק בעולם הפנסיה והביטוח, ושם אנחנו פעילים.

טל הפלינג: אנחנו מדברים כרגע על החוק השני שאנחנו עומדים לפיו, שהוא השירותים הפיננסיים החוץ-בנקאיים, וזה בעצם שני סוגי שירותים שונים לגמרי - פנסיה וביטוח וחוץ-בנקאיים, זה לא סותר שאנחנו מתקדמים - - - כי זו מצוקה יום-יומית שלנו ברשות.

יעקב מרגי: אבל הגשתם לממשלה בקשה?

טל הפלינג: אנחנו פועלים להגיש.

טל הפלינג: עכשיו, אני רוצה לחזור לנושא של מה שקרה בשנה האחרונה ולבג"ץ של שבוע שעבר, שהולך לשנות את פני התחרות: אם היום יש לנו 70% שחקנים על המגרש, שהרבה מהם פועלים בהמשך - - -, בשבוע שעבר בג"ץ בא ואומר: כל השחקנים עם המשך ייצוג כל השנה עד סוף השנה, ישלחו לרשות שוק ההון את רשימת המסמכים שלהם.

טל הפלינג: אם הם יגישו אותה במלואה – הרשות תכריע בבקשתם תוך 70 ימים.

טל הפלינג: אם הם יגישו אותה בצורה חלקית – עתידם להידחות.

טל הפלינג: זה אומר שבג"ץ בא ומסייע לנו בסטנדרטיזציה של השוק הזה אבל קצב הבקשות שאנחנו אמורים להתמודד אתו השנה הוא ככל הנראה גדול פי ארבע ממה שהתמודדנו השנה, אם אני מבינה את גודל המלאי הפתוח לעומת מה שהיה מולי השנה.

טל הפלינג: לא עושים את זה עם כמעט 40 אנשים שאני עושה היום.

טל הפלינג: זה לא יעבוד.

יעקב מרגי: את אומרת במילים אחרות שהפסיקה של בג"ץ אולי עזרה לך בהפחתת עומס עבודה אבל התחרות היא פגיעה קשה.

טל הפלינג: היא הגבירה לי - -

יעקב מרגי: זו פגיעה אנושה כי הנה, אני אומר לך שבבירוקרטיה הישראלית כנראה שעתידם להידחות יהיה יותר חזק ממה שתעשו.

טל הפלינג: אני רוצה לדייק: נוהל הרישוי שאתו אנחנו עובדים היום הוא נוהל הרישוי שהתחלנו אותו בדיוק לפני שנה.

טל הפלינג: זה היה היציאה לדרך של הרפורמה אצלנו יחד עם השינוי המבני ועבודה על בסיס אימפקט וזה אומר שגוף שבא עם כל הדרישות והוא עומד בהן - סימן שהוא תקין.

יעקב מרגי: עורכת-דין טל, תודה.

יבגני סובה: כמה זמן לוקח לבדוק את זה?

יבגני סובה: כי את אומרת 40 אנשים.

יבגני סובה: תגידי שאת צריכה 200, אז אפשר להגיד זמנית 160 ולעשות את הדבר הזה.

יבגני סובה: זאת השאלה.

טל הפלינג: לא, לא.

טל הפלינג: זה יכול לעבוד בצורה נהדרת כי אחרי, כשכל הגופים האלה יחצו את הרוביקון – מי שילך לרישוי - -

יעקב מרגי: יבגני, עשיתי חשבון גס: מתוך 2,500, כ-700 ויותר לא קיבלו אישור.

יעקב מרגי: השאר עובדים מכוח האינרציה עם איזה היתר ובג"ץ רק החמיר את המצב.

יבגני סובה: אז למה את אומרת שפסיקת בג"ץ טובה לכם?

טל הפלינג: היא טובה לאזרחי ישראל - -

יבגני סובה: לא, את אמרת: טובה לנו.

טל הפלינג: אני אסביר: כי עד היום, הגופים הפחות מוצלחים או יותר מוצלחים, אני לא רוצה לקבוע, ישבו על הגדר ואמרו: יש לי המשך עיסוק מהמדינה.

טל הפלינג: אף אחד לא בדק אותי.

טל הפלינג: אני עובד בכל מיני פרקטיקות כאלה ואחרות, ולא היה להם תמריץ להתייצב בפנינו ולסיים רישיון, שבסופו שם יהיו גוף בעל רישיון, שחקן ראוי להתמודד, אז עכשיו הם חייבים לסיים את הרישיון שלהם.

יעקב מרגי: עורכת-הדין טל, תודה.

יעקב מרגי: כפיר בטט, בבקשה.

כפיר בטט: אני רכז מקרו באגף תקציבים.

כפיר בטט: תחת אחריותי גם תקצוב רשות שוק ההון.

כפיר בטט: רק רציתי להתייחס – לא ציפיתי לטענות האלה שיעלו פה אבל רק לשים את הדברים על דיוקם - -

יעקב מרגי: תדע לך שאני, כאזרח מהשורה, לא כיו"ר ועדת הכלכלה, ידעתי את המצוקה שלהם רק מפניות ציבור.

כפיר בטט: אני חושב שבאמת יש מצוקה קשה של הגופים שפונים.

כפיר בטט: אני רק רוצה להעמיד דבר אחד על דיוקו: לרשות שוק ההון יש כיום 192 תקנים.

כפיר בטט: בפועל, מאוישים בין 150 ל-160 כך שהטענה לשים את כובד המשקל ש"פנינו לאוצר ולא קיבלנו את האיוש המתאים ולכן אנחנו לא עומדים במשימות", היא טענה שהיא מאוד מוזרה בעיניי.

טל הפלינג: - - -

יעקב מרגי: אתם נמצאים באותו בניין, תעברו מחדר לחדר, תסתדרו ביניכם.

יעקב מרגי: לא ציפיתי זו תהיה התגובה שלך.

יעקב מרגי: חשבתי שאולי אתה רוצה לשפוך אור, המצוקה היא אמתית.

יעקב מרגי: זו תגובה לאקונית של אגף התקציבים פה, בוועדות, ואנחנו מכירים אותה.

יעקב מרגי: אנחנו מכירים את "סדרי עדיפויות", "מתוקצב פעם בשנה", "יש להם את הסמכות".

יעקב מרגי: הדיון הזה לא שם, הדיון הזה יותר רציני ואני לא רוצה ללכת לשם.

יעקב מרגי: סיימנו.

טל הפלינג: לא, אני רוצה - -

יעקב מרגי: לא.

יעקב מרגי: גברתי, בהמשך אולי יהיה זמן.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: חברי הכנסת, התייחסות ונמשיך.

יעקב מרגי: יש לנו בזום אורחים חשובים מאוד שיכולים לשפוך לנו עוד קצת אור על הקשיים בהתקדמות הרפורמה אז תהיו תכליתיים.

יעקב מרגי: תשובות בסוף.

יעקב מרגי: לא נעשה את זה כדו-שיח אם יש שאלות אלא נרכז אותן ונקבל מענה.

יעקב מרגי: בבקשה.

יבגני סובה: תודה, אדוני היושב-ראש.

יבגני סובה: קודם כל, רציתי בקצרה להודות לכל המשתתפים כי תוך שעה ועשרים אנחנו באמת למדנו הרבה דברים ואני מקווה גם שנלמד בהמשך.

יבגני סובה: חלקנו פה חברים חדשים.

יבגני סובה: תרשה לי בדיחה קצרה, כמו שאומרים: אם אתה חייב לבנק מיליון – זו בעיה שלך.

יבגני סובה: אם אתה חייב לבנק מיליארד – זו בעיה של הבנק.

יעקב מרגי: פעם היה מנהג פה, בוועדת הכלכלה, שפותחים בשיר.

יעקב מרגי: אז יצא בלי שהחלטנו שבכל דיון יש לך בדיחה מוצלחת.

יבגני סובה: לשיר אני לא יודע אבל את הבדיחה הזאת הייתי חייב לספר.

יבגני סובה: זאת לא בדיחה כי השערות הלבנות צומחות באותה מידה גם לאדם המסכן שמבקש 5,000 שקל הלוואה וגם לטייקון, שלא אוהבים את המילה הזאת, שמבקש מיליארד או שני מיליארד מהבנק.

יבגני סובה: אני רוצה להגיד שבמשך שעה שלמה שמענו פה סקירה ולא שמענו את המילה "קורונה".

יבגני סובה: אז אני חושב, ופה אני מתחבר אליך, שבוודאי צריכה להיות התייחסות לנושא הקורונה כי אני לא מומחה לכלכלה אבל אני בטוח שהמגמות ישתנו תוך מספר חודשים, וקצת חבל לי על העבודה שלכם, שעשיתם כי זה כמו לנסות למכור את האוטו אחרי שהאוטו "טוטאל לוס", ואתם מדברים על המחיר של האוטו כי או שמחזירים אותו לכביש, וזו המטרה של המדינה, להחזיר את הכלכלה עכשיו למסלול.

יבגני סובה: התחושה היא שאנחנו מדברים על מושגים של אתמול.

יבגני סובה: דבר שני – אני רוצה להגיד ממש בקצרה, וזה בהקשר למה שאמר דרור: אם תצאו לרחוב ותשאלו אנשים פשוטים: מהו היחס שלכם כלפי הבנקים, כלפי חברות האשראי?

יבגני סובה: אני אומר לכם שאנחנו, כפוליטיקאים, נזכה לאמון יותר גדול מאשר בנקים וחברות האשראי, וזה המדד.

יבגני סובה: אנשים לא מתייחסים בחיוב לבנקים.

יבגני סובה: למה?

יבגני סובה: כי בזמן המשבר, האדם צריך לבוא ולבקש את הסיוע ופתאום הוא נתקל בקיר ברזל.

יבגני סובה: אז הוא אומר: רגע, גביתם לי על הצ'ק שחזר 13.90 או 14 שקלים בלי שהתקשרתם אלי, והנושא הזה עלה לפני שבוע בכלל.

יבגני סובה: למה אתם לא מתקשרים?

יבגני סובה: בזמן המשבר, כשאני צריך הלוואות, כשאני צריך סיוע, אתם מספרים לי על רגולציה ועל זה שאוסרים לי או לא אוסרים לי.

יבגני סובה: אתן לכם שתי דוגמאות, וזה לא פופוליזם, שלא תחשבו שאני מנסה לזרוק פה פופוליזם – דוגמה אחת טובה, דוגמה אחת פחות טובה: אנחנו, בשבוע שעבר, דיברנו עם ארגוני ההסעות והם אומרים: כשאנחנו משתתפים במכרז, לוקחים הלוואה לקנות אוטובוס, כל חודש חברה משלמת בין 12,000 ל-14,000 שקל רק על האוטובוס.

יבגני סובה: באנו לבנקים וביקשנו לדחות את התשלומים על האוטובוס כי אין לנו הסעות, אין לנו איך למממן את ההלוואה הזאת.

יבגני סובה: אז הבנקים הסכימו לקחת לחודשיים, שלושה.

יבגני סובה: למה לא לחצי שנה?

יבגני סובה: מה, אתה תיקח את האוטובוס לבנק?

יבגני סובה: מה יעשה הבנק עם האוטובוס?

יבגני סובה: מה יעשו חברות האשראי עם האוטובוס של המסכן הזה, שאין לו עבודה בזמן הקורונה?

יבגני סובה: זו דוגמה לא טובה.

יבגני סובה: דוגמה טובה יותר – נפגשתי השבוע עם חברה שדווקא צמחה בתקופת הקורונה, חברה שעוסקת בתעשיות הביטחוניות ויש להם מה שנקרא "תקרת הזכוכית".

יבגני סובה: את תביני את זה מיד.

יבגני סובה: הם עבדו באשראי מסוים, בין שבעה לשמונה מיליון שקל ועכשיו, בתקופת הקורונה הם צמחו והגיעו לרמה של הזמנות - -

יעקב מרגי: יבגני, אתה יעיל.

יעקב מרגי: אני רוצה לתת לך ציון, מותר לי.

יעקב מרגי: קודם כל, היעילות שלך כזאת טובה שייתרת לי את הדיון שהבטחתי לך על המיסים.

יעקב מרגי: אני חושב שמיצית אותו.

יבגני סובה: מה פתאום?

יבגני סובה: לא, לא.

יבגני סובה: אז למה אתה גוזל את זמני עכשיו?

יבגני סובה: אוקי, אז חצי דקה: - - והוא אומר: אני בא לבנק ומבקש לתת לי את ההלוואה הגדולה יותר כי הגופים הגדולים שאני עובד אתם פועלים על-פי חוק של שוטף פלוס 60 ואין לי כסף.

יבגני סובה: אני צריך לצמוח ואני נתקל בקיר ברזל אבל מסיבות טובות יותר, לא מסיבות רעות.

יבגני סובה: לכן אני אומר שזה היחס של אנשים כלפי המערכת ואנחנו, תפקידנו, זה קודם כל לדאוג לאזרח.

יבגני סובה: ואני חושב שאנחנו נמשיך בדיון, נעשה את זה והקורונה צריכה להישמע בתדירות יותר גבוהה בסקירות שלכם.

יעקב מרגי: אנחנו מחויבים לתחרות.

בועז טופורובסקי: כשרפורמה מצליחה – יודעים מזה.

בועז טופורובסקי: כשהרפורמה בסלולר, אני יודע שהיא שונה לחלוטין, היא הצליחה - -

יעקב מרגי: לא ידענו, הרגשנו אותה.

בועז טופורובסקי: בדיוק.

בועז טופורובסקי: לא היה אזרח שלא בא ואמר: איזה יופי, מישהו עשה רפורמה וגם זה שהוביל אותה ואפילו קצר מזה פירות פוליטיים אבל זה לא העניין.

בועז טופורובסקי: העניין הוא שהרפורמה שאמורים לעשות בבנקים בשוק האשראי היא בתהליך, היא עוד לא הצליחה.

בועז טופורובסקי: אנחנו כל הזמן שומעים על התהליכים, ומה שמטריד אותי זה שזה לוקח יותר מדי זמן.

בועז טופורובסקי: עוד מעט יש לנו דיון שמבקש להאריך את המעבר בחשבון בנק.

בועז טופורובסקי: כל הזמן מבקשים להאריך מועדים, וגם עורך-דין שטרום דיבר על המועדים שכל הזמן מאריכים ומאריכים.

בועז טופורובסקי: אני חושב שפספסנו הזדמנות בקורונה בשביל לקצר את כל הבעיות הבירוקרטיות כי לאנשים אולי היה פחות זמן לדברים אחרים אבל היה יותר זמן להתעסק עם כל הבירוקרטיה, ואני לא רוצה שהבירוקרטיה תהרוג את הרפורמה.

בועז טופורובסקי: אפשר לתת דוגמה עם המאגד, איך כולם מחכים לכל מיני הסרת חסמים אבל בינתיים זה עובד לאט לאט.

בועז טופורובסקי: בסופו של דבר, אם נעשה את זה פשוט, ברגע שתהיה לאזרח אפשרות לעבור מחשבון בנק לחשבון בנק בלחיצת כפתור – זה יהיה חלק אחד שהוא קריטי - -

יעקב מרגי: זה הדיון הבא.

בועז טופורובסקי: - - וברגע שתהיה אפשרות לאזרח, כמו שדובר קודם, שיהיה זאפ של הלוואות או זאפ של שירותים בנקאיים ושירותי אשראי – זאת אומרת שהוא יוכל לפתוח ולראות: זה נותן לי ב-X, זה נותן לי ב-Y, אני רוצה את זה או את זה, אז תהיה תחרות וזה מה שצריך לעשות.

בועז טופורובסקי: עכשיו אנחנו מקבלים כאן הסברים למה זה בתהליכים ולמה זה בדרך לשם, ובאמת אני מסכים עם זה שהתפקיד שלנו כאן, כוועדה, זה לוודא שבמקום שזה ייקח שנה, זה ייקח חצי שנה או ארבעה חודשים, וכל פעם שהם יבואו אלינו לבקש הארכת מועדים, אלא אם כן זו תהיה סיבה ממש מוצדקת, אנחנו צריכים לסרב לזה ואפילו לבקש לקצר את המועדים.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אני יכול להגיד שמה שינחה אותי זה אם אי-המענה עלול לגרום לפגיעה.

יעקב מרגי: מעבר לזה, אין לזה שום הצדקה.

יעקב מרגי: הדיון הזה, אני חייב לומר בנימה אישית: אנחנו באנו באמת בנפש חפצה לדיון הזה, אפילו באווירה ידידותית כדי לסייע ולקדם.

יעקב מרגי: נשמעו תוך כדי דברים שבדרך כלל היו מקפיצים אותי כמו חדלות מעש של משרדי ממשלה אבל זה לא המקום ולא הזמן להתעסק עם זה.

יעקב מרגי: בדיוני ההמשך אנחנו נדרוך על היבלות האלה כי בלי לדרוך עליהן, זה לא יתקדם.

יעקב מרגי: אתי חוה עטייה, בבקשה.

חוה אתי עטייה: שלום רב.

חוה אתי עטייה: אני אשמח מאוד שיהיה המשך לדיון ונתייחס לגבי מה הרפורמה עשתה ואיך היא היטיבה עם האוכלוסיות החלשות והאוכלוסייה המבוגרת?

יעקב מרגי: את יודעת שאני הייתי שמח אילו לא היה דיון המשך, אם לא היה צורך בדיון המשך.

חוה אתי עטייה: זה נושא מאוד מהותי, רציני.

חוה אתי עטייה: לא יכולים ללמוד את זה על רגל אחת.

חוה אתי עטייה: יש כאן גם מקום ליום עיון לח"כים החדשים אני חושבת.

חוה אתי עטייה: נושא שני – בגלל המשבר של הקורונה, יש מקום כאן להגדיל את האשראי.

חוה אתי עטייה: הנושא של מאגר נתוני אשראי לאוכלוסיות החלשות – אולי מקום להקים קרן למודרי אשראי.

חוה אתי עטייה: יש פה בעיה מאוד רצינית לאוכלוסיות החלשות.

חוה אתי עטייה: יש לי גם שאלה: הקרן הזאת, הרי מופיעה שם ההיסטוריה של האדם החלש.

חוה אתי עטייה: כמה זמן מותר שיופיעו הנתונים במאגר הזה?

חוה אתי עטייה: אולי יש פה גם מקום להקטין את השנים.

חוה אתי עטייה: זה לא טוב לאזרח החלש.

חוה אתי עטייה: יש עוד נושא שהסבו את תשומת ליבי: לפי החוק צריך להקים פונקציה של השוואת עלויות.

חוה אתי עטייה: לפני שנתיים כבר היו צריכים להקים את זה.

חוה אתי עטייה: איך דמי ערך לחוק הזה עם גופים חדשים לא יוכלו להתחרות בבנקים, והאזרחים לא יוכלו לקבל מידע מי יותר זול, מי פחות זול.

חוה אתי עטייה: גם הסבו את תשומת ליבי לגבי פונקציית יועץ.

חוה אתי עטייה: השוואת עלויות לפי החוק מאוד מעורפל.

חוה אתי עטייה: לא ברור מה הם התנאים, מתי יקום הגוף, איך יפותחו ובאילו כלים יעבדו כדי שייכנסו למערכת המחשובית.

חוה אתי עטייה: אני אשמח לשמוע.

יעקב מרגי: השאלות במקום.

יעקב מרגי: בבקשה.

עידן רול: לא תודה, אדוני היושב-ראש, לא בשלב זה.

יעקב מרגי: תודה רבה לך.

יעקב מרגי: עורך-דין אמיר ונג, בבקשה.

 << אורח >> אמיר ונג: תודה אדוני.

 << אורח >> אמיר ונג: אני מייצג את גמא - ניהול וסליקה, אני אתייחס לפרק ב1 - -

יעקב מרגי: מי זה "אני"?

יעקב מרגי: תציג את עצמך.

 << אורח >> אמיר ונג: אני מייצג את חברת גמא – ניהול וסליקה.

יעקב מרגי: אני אומר באמצעותך לכל הדוברים הבאים לקצר לדקותיים – דקה ועוד דקה.

יעקב מרגי: בבקשה, אין לנו זמן, רוצים לסכם את הדיון.

 << אורח >> אמיר ונג: אוקי.

 << אורח >> אמיר ונג: המאגדים נותנים שירותי סליקה של עסקאות בכרטיסי אשראי לבתי עסק – חנויות, נותני שירותים, עסקים קטנים ובינוניים.

 << אורח >> אמיר ונג: בניגוד למה שאדוני אמר והשרים אמרו שראיתם מה המספרים על מגמות, יש דוח של רשות התחרות שמראה שבתחום של המאגדים הייתה כניסה של מתחרים חדשים, אחד מהם זה גמא.

 << אורח >> אמיר ונג: אלפי עסקים כבר מקבלים את השירות, והעסקים האלה נהנים מעשרות אחוזים של ירידה בעמלות, זה לפי דוח של רשות התחרות.

יעקב מרגי: תן לנו רקע על גמא, תעודת זהות על גמא.

יעקב מרגי: אתה יודע, ברפורמה של התחבורה הציבורית הבטיחו לנו הרבה חברות תחבורה, ומה שהם עשו זה שידוכים, תתי-ועדות אגד ודן בכל מיני שמות משונים, והנה קיבלנו שמונה חברות שהן אותו דבר.

יעקב מרגי: אז מי זו גמא?

 << אורח >> אמיר ונג: גמא היא חברה חוץ-בנקאית - -

יעקב מרגי: בעלות, מייסדים?

 << אורח >> אמיר ונג: הבעלים של החברה, השליטה בידי קבוצה של בעלי מניות ולצידם, חברת הפניקס, שהיא לא בעלת שליטה ומחזיקה 49% בגמא.

יעקב מרגי: תודה.

 << אורח >> אמיר ונג: מתחרה חוץ-בנקאי שהתחרה כל השנים בחברות כרטיסי האשראי בתחום ה - - - של העסקאות, ובזכות הרפורמה נכנס והתחיל לעבוד כמאגד.

 << אורח >> אמיר ונג: וכמו שאני אומר, בניגוד לדברים האחרים ששמעתם רק על תהליכים אז המאגדים, בראשם גם - - - נכנסו ויש אלפי עסקים שמקבלים מהם את השירותים במקום רק לשלושת חברות כרטיסי האשראי.

 << אורח >> אמיר ונג: רשות התחרות בדקה - -

יעקב מרגי: ידידי, תן לנו את התובנות שלך על התחרות, לעידוד התחרות.

יעקב מרגי: תן לנו תובנות.

 << אורח >> אמיר ונג: הבעיה, ועל זה מדבר הדוח של הוועדה, שיש בירוקרטיה שהכתיב בנק ישראל שלא מאפשרת למאגדים לפעול עצמאית מול בתי העסק.

 << אורח >> אמיר ונג: זה פוגע קשות ביכולת להתרחב כך שעוד עסקים קטנים ובינוניים יוכלו ליהנות מהתחרות הזאת.

 << אורח >> אמיר ונג: הבירוקרטיה הזאת, לפי התחייבויות של בנק ישראל עצמו לוועדה, הייתה אמורה להיות מטופלת כבר מזמן.

 << אורח >> אמיר ונג: בדצמבר 2016, בדיוני הוועדה על החוק, בנק ישראל התחייב לוועדה לפעול בנושא הזה ומאז לא נעשה דבר.

 << אורח >> אמיר ונג: בדוח הראשון של הוועדה - - - נקבע שהנושא יטופל עד סוף 2018.

 << אורח >> אמיר ונג: בדוח הנוכחי נאמר שהושג מתווה של הסכמה בין הרגולטורים, לא כתוב מה הוא, ושלו"ז חדש ייקבע לאחר הקמת הממשלה.

יעקב מרגי: תודה.

 << אורח >> אמיר ונג: עכשיו מגיע בנק ישראל, ובמצגת הנוכחית - -

יעקב מרגי: נא לסכם.

 << אורח >> אמיר ונג: - - בדיוק מה שכתוב בדוח של הוועדה, אומר שלא ניתן לקדם את זה בכלל עד להסדרת נושא הלבנת הון.

 << אורח >> אמיר ונג: נושא הלבנת הון הוסדר.

 << אורח >> אמיר ונג: אנחנו לא תחת פיקוח של בנק ישראל - -

יעקב מרגי: תודה, הבנתי.

 << אורח >> אמיר ונג: - - אנחנו תחת פיקוח של אחרים, אולי זה מה שעושה - - -

יעקב מרגי: הבנו, תודה אדוני.

 << אורח >> אמיר ונג: - - אנחנו מפוקחים עד הסוף בנושא איסור הלבנת הון.

 << אורח >> אמיר ונג: תודה אדוני.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אייל חדד, בבקשה.

אייל חדד: שלום וברכה.

אייל חדד: אני ממונה על נתוני האשראי בבנק ישראל ויש לי כמה נתונים שיכולים לסייע לכם לקבל קצת אינפורמציה בהקשר לתרומה לתחרות: אז למערכת נתוני האשראי היום מחוברים 34 נותני אשראי, שהם גם מדווחים למערכת, מתוכם יש לנו 20 נותני אשראי חוץ-בנקאיים – מוסדיים, חברות ליסינג וכדומה.

אייל חדד: מנתוני השימושיות שלנו אנחנו רואים שגופים קטנים בחלקם, ביחס לגופים הגדולים, הם משתמשים במערכת יותר מאשר בגופים הגדולים.

אייל חדד: זה מעיד על הצורך האמתי שיש במידע שהיום קיים במערכת.

אייל חדד: אנחנו גם רואים שימושיות מאוד גבוהה בקרב חברות כרטיסי האשראי.

אייל חדד: בהתייחס לקורונה, חזינו באמת ירידה דרמטית בכל מה שקשור לשימושיות, היא נחתכה בחצי, אבל אני יכול לומר שהיום המערכת הבנקאית חזרה לשימושיות מלאה, ובמערכת החוץ-בנקאית אנחנו עומדים כבר על 75% מהשימושיות לפני המשבר.

אייל חדד: אז אפשר לומר שעדין הקורונה אתנו אבל יש חזרה לפעילות.

אייל חדד: אנחנו מנסים להכניס מוסדיים שהתחרו גם בבנקים הגדולים וגם בכל החברות הגדולות, שייכנסו גם למערכת וידווחו למערכת, שיתנו אשראי קמעונאי, ואנחנו מניחים שלאורך זמן, אין ספק שזה ישפיע על התחרות.

אייל חדד: הריכוזיות היום, הפכנו מארבעה, חמישה בנקים ל-34 נותני אשראי שמחוברים למערכת.

יעקב מרגי: תודה רבה לך.

יעקב מרגי: ראובן שליסל, בבקשה.

ראובן שליסל: שלום לכולם.

ראובן שליסל: אני סגן נשיא איגוד לשכות המסחר וראש ענף המזון בלשכה.

ראובן שליסל: ראשית, רציתי להגיד, כבוד יושב-ראש הוועדה, שאתה צודק, הבנקים לא יכולים לתת אשראי אם אין להם בטוחות או ערבויות, כמו שכל עסק נורמלי לא ייתן אשראי ללקוח אם אין לו ביטוח אשראי או דבר כזה.

ראובן שליסל: לגבי הנושא של לשכת המסחר – אנחנו בעד תחרות חופשית כמובן והגברת התחרות אבל הנושא שהועלה פה אומר: צמצום הריכוזיות והגברת התחרות, זו בהחלט כותרת ראויה אבל זה לא מה שמעניין את הציבור כרגע או את נבחריו.

ראובן שליסל: אנשים, מהרגע שעבר ונתנו אפשרות מהבנקים לחברות אשראי חוץ-בנקאיות, זה דבר מצוין אבל הם העלו ריביות וכתוצאה מזה גם הבנקים הלכו בעקבותיהם, העלו ריביות, וכשהתחיל משבר הקורונה כולם כמובן צמצמו הלוואות וזה הגיוני, גם הם וגם הבנקים, כיוון שלא היו להם מספיק ערבויות.

ראובן שליסל: אני רוצה לסיים, כמו שאמרת, קצר ולעניין ובלי מצגות – אני רוצה להגיד שענקיות הטכנולוגיה באות לארץ, נכנסות לישראל.

ראובן שליסל: בוא נסתכל קדימה ולא אחורה.

ראובן שליסל: בוא נראה איך מקדמים את זה כדי שנוכל לפעול קדימה.

ראובן שליסל: איך אמר אצלנו פעם מישהו?

ראובן שליסל: את מלחמת ששת-הימים עשה מיראז', אחר-כך פאנטום ואחר-כך F16 והיום F35.

ראובן שליסל: אז בוא נתקדם ונראה איך אנחנו מתקדמים.

ראובן שליסל: תודה רבה.

יעקב מרגי: תודה רבה לך.

יעקב מרגי: חשבתי שאתה הולך לספר לי איך אבל בסדר.

יעקב מרגי: עורך-דין לינור דויטש, בבקשה.

לינור דויטש: תודה.

לינור דויטש: אני עורכת-דין, אני מנכ"לית הלובי הציבורי.

לינור דויטש: אנחנו היינו מעורבים בחקיקה של הרפורמה על הבנקים ממש מתחילתה, מעורבים לכל אורך הדרך.

לינור דויטש: אני מבינה שמרבית השותפים כרגע בחדר, היו"ר והח"כים הם חדשים, ואנחנו נקבע פגישות ייעודיות עם כל אחד מכם על הנושא.

לינור דויטש: אני קודם כל רוצה לברך את היו"ר מרגי על הדיון הזה ועל המסירות שאתה מראה למטרה.

לינור דויטש: אני חושבת שאחת הבעיות הכי חמורות על הרפורמה, אחרי שהתייחס חבר הכנסת טופורובסקי שאמר שרפורמה טובה, מרגישים אותה ברחוב, וזה שלא מרגישים פה, זה אומר שמשהו לא מצליח ויש לזה סיבה מאוד מאוד ברורה: אנחנו, בהעברת החוק, כשהעברנו את החוק של הרפורמה, לובי 99 וצוות פיננסים דרשו שיהיה סעיף של ועדת יישום, שייפקח וידווח כל חצי שנה לוועדת הכלכלה מה קורה עם הרפורמה, בדיוק בגלל שחששנו ממה שקורה עכשיו - אין לרפורמה הזאת מספיק אמא ואבא, אף אחד לא מספיק מפקח על מה שקורה והיא מתארכת בעצלתיים, בחירות, קורונה, אין סוף תירוצים, ודברים לא מבוצעים עד הסוף.

לינור דויטש: ולכן, אני ממש מברכת על זה שאתה לוקח את זה בידיך ואנחנו נשמח לעזור לך ולקדם את זה כמה שיותר כי ככל שיש דיונים וככל שיש כנסת אקטיבית שבאה ודורשת ומביאה את הרגולטורים ומביאה את השחקנים האחראים ואומרת: חברים, מה קורה?

לינור דויטש: תפסיקו לסבן עם תירוצים ותוציאו את הדברים לפועל.

לינור דויטש: ככל שזה קורה, הרפורמה הזאת גם תוכל לעבור ונוכל להרגיש את זה כולנו, כל האזרחים יוכלו להרגיש את זה גם בכיס.

יעקב מרגי: לינור, תודה.

לינור דויטש: אני רק רוצה להתייחס לשתי נקודות קטנות: האחת, זה הנושא של דחיית המעבר בין בנקים.

לינור דויטש: התייחסו פה קודם - -

יעקב מרגי: זה הנושא הבא היום.

לינור דויטש: מעולה.

לינור דויטש: אז לזה אני אתייחס בנושא הבא.

לינור דויטש: אני אתייחס פה לנושא של ה-API, שזה כן הוזכר פה, הנושא של תזכיר החוק של ה-API שהוא לב הרפורמה.

לינור דויטש: הרפורמה בלעדיו, עם כל הכבוד להפרדת כרטיסי האשראי מהבנקים, בלי ה-API, בלי הזאפ הבנקאי שהזכיר עורך-דין שטרום, התחרות בסוף לא מגיעה לכיס של הצרכן.

לינור דויטש: העובדה שלקח שנה וחצי בגלל הבחירות שהתזכיר הזה בכלל יופץ כי זאת הודעה דרמטית ואני ממש קוראת גם לך וגם לוועדה - -

יעקב מרגי: לינור, תשמרי את האנרגיות האלה לדיונים הבאים.

יעקב מרגי: תודה.

לינור דויטש: בסדר, רק עוד מילה אחת: ביטוח פיקדונות לא עלה פה לרגע.

יעקב מרגי: עלה, עלה.

יעקב מרגי: הזכירו את זה.

לינור דויטש: הזכירו ואני רוצה לחזק את זה ולומר שבהמלצות ועדת שטרום דובר על ביטוח פיקדונות ככלי לאפשר הקמת בנקים חדשים.

לינור דויטש: הנושא הזה מוסמס למרות שהומלץ על-ידי ועדות מקצועיות פעם אחר פעם.

לינור דויטש: אני חושבת שגם בזה צריך לעשות - -

יעקב מרגי: לינור, אני רוצה לאפשר לאחרים לדבר.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: איתן מדמון, מנכ"ל איגוד הבנקים, בבקשה.

איתן מדמון: שלום וברכה.

איתן מדמון: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

איתן מדמון: אני רוצה בקצרה להעיר על כמה נקודות שעלו פה.

איתן מדמון: בראש ובראשונה, אני רוצה שנזכור שבסופו של יום מערכת הבנקאות לא מתחילה ממתן אשראי אלא היא מתחילה מפיקדונות של הציבור, ואפרופו האמון שדובר עליו פה רבות, אני חושב שהציבור, רמת האמון שהוא נותן בתוך המערכת הבנקאית בהפקידו את כספו, ובמשברים מורכבים וקשים כמו זה של הקורונה לאחרונה, מביע אמון יום-יומי במערכת הזאת, ובשני דברים מרכזיים במערכת: 1.

איתן מדמון: באופן ניהול סיכון של הכספים, שהוא שם אצלנו.

איתן מדמון: ושוב, בנקאות מתחילה מכספי מפקידים - -

יעקב מרגי: יש עוד אדם שפוי מין השוק ומין המניין שמפקיד בבנקים?

איתן מדמון: סליחה?

יעקב מרגי: יש עוד אזרחים שמפקידים פיקדונות בבנקים?

איתן מדמון: אפשר להסתכל במאזני הבנקים ולראות שהיקף פיקדונות הציבור בבנקים - -

יעקב מרגי: אתה מבין למה?

איתן מדמון: - - מיליון של טריליון מאה.

יעקב מרגי: אתה מבין למה?

יעקב מרגי: למרות שהם לא מרוויחים כלום.

יעקב מרגי: איתן, אני אתך, תהיה איתי.

יעקב מרגי: למרות שהתשואה, אני לא רוצה להגיד שלילית, היא אפס נקודה אפס משהו ומשלמים מס הכנסה על זה.

יעקב מרגי: אני תמיד אוהב לראות את זה, את האפס נקודה שש אגורות, משלמים מס הכנסה, ועדין שמים פיקדונות.

יעקב מרגי: אתה מנסה להבין למה זה קורה?

יעקב מרגי: אתה לא הכתובת.

איתן מדמון: כי האלטרנטיבות האחרות שקיימות בפני הציבור ושוב, הן לא בשליטה של המערכת הבנקאית - -

יעקב מרגי: אתה צודק, זה לא הדיון.

איתן מדמון: - - הן האלטרנטיבות שקיימות בפני הציבור, גורמות לזה שמבחינתם, אופן הניהול הנכון של כספם לרבות רמת הסיכון – ובוא נזכור שמשברים קורים, וכשקורים משברים, אם אתם רוצים לדבר על אמון הציבור במערכת הבנקאית, אז היקף פיקדונות הציבור - -

יעקב מרגי: דבר אתי על הרפורמה.

איתן מדמון: - - 70 מיליארד שקל לא בגלל שזה המקום הכי בטוח - -

יעקב מרגי: איתן, דבר אתי על הרפורמה.

יעקב מרגי: אל תאתגר אותי על אמון הציבור כי הציבור הוא לקוח שבוי בבנקים.

איתן מדמון: לציבור יש אלטרנטיבות אחרות - -

יעקב מרגי: אין אלטרנטיבה לבנק.

יעקב מרגי: עוד לא יוצרה אלטרנטיבה לבנק.

יעקב מרגי: לא משנה.

יעקב מרגי: הבנק הדיגיטלי כבר עובד?

איתן מדמון: בוא נדבר שנייה אחת על הרפורמה, אוקי?

איתן מדמון: אין ספק ששני רכיבים מרכזיים בתוך הרפורמה הזאת שאגב, אנחנו משתפים איתה פעולה באופן מלא, מבצעים ועדות היגוי שלא בשליטתנו אלא בשליטת הרגולטורים כולל משרד האוצר שנמצא שם ורואה את רמת העשייה והיקף העבודה שנעשה אבל צריך לזכור דבר אחד: רפורמת ה-API או - - - שהתחילה בוועדת שטרום כ - - - ושונתה במשך הזמן ל-API בטכנולוגיה יותר מתפתחת לא על-ידי המערכת הבנקאית אלא על-ידי הרגולטורים, שמשרד האוצר בראשם, ואגב בצדק כי היא יותר מתאימה טכנולוגית למצב הקיים, צריך לזכור שהיא מעוכבת קרוב לשנה וחצי.

איתן מדמון: בואו נהיה הגונים רגע עם עצמנו – המערכת הבנקאית עושה ככל יכולתה להתקדם עם הפרויקט הזה, לרבות פיתוחים טכנולוגיים שנמצאים במעקב רב על-ידי הרגולטורים השונים לרבות משרד האוצר, שנמצא ושומע את הבעיות אבל אי אפשר לפתח מערכת כשחקיקה לא מוסדרת.

איתן מדמון: אין עוד חקיקה.

איתן מדמון: החקיקה תתבצע בחוק ההסדרים הקרוב, ובוא נניח שהיא תעבור באזור ספטמבר, אני לא יודע מה לוחות הזמנים, אוקטובר, נובמבר, אני לא יודע מתי.

איתן מדמון: מה באמת הציפייה שלכם?

איתן מדמון: שתוך שישה חודשים או שמונה חודשים אחרי זה תהיה מערכת פועלת?

איתן מדמון: מישהו מכם בכלל מבין את המורכבות של המערכת הזאת?

יעקב מרגי: איתן, בוא, בוא.

יעקב מרגי: הרי אתה תהיה אתנו גם בדיון הבא.

יעקב מרגי: זה חלק מהדברים ששייכים לדיון הבא אז תן לי רגע: אני ציפיתי ממך בדיון הזה, בכל אופן שלחתי לך יד מושטת והרמתי לך להנחתה והחמצת את ההזדמנות.

יעקב מרגי: אני שואל אותך עכשיו שאלה: ברפורמה הזאת, בדיונים על הרפורמה הזאת ואחר-כך תתייחס גם בנפרד למשבר הקורונה – אתה מבחינתי מנכ"ל איגוד הבנקים, יושבים עכשיו בזום מולי כל הבנקים.

יעקב מרגי: מדברים אתכם, זה יחד אתכם, זה מעל הראש שלכם?

איתן מדמון: כל נושא הרפורמה הזאת הוא כיום רובו בתהליך של חקיקה.

איתן מדמון: משרד האוצר ואנחנו נמצאים בשיח כזה או אחר.

איתן מדמון: שוב, לתפיסתי, כל דבר תמיד אפשר לשפר, אני לא יכול להגיד שלא מדברים אתנו.

איתן מדמון: אני יכול להגיד שאולי לא תמיד שומעים את דעתנו מספיק לעומק אבל שוב, קיים שיח בין הרגולטורים השונים לבין המערכת הבנקאית.

איתן מדמון: יש ישיבות מעקב שוטפות שמתבצעות על-ידי כל הגורמים שמתכללים את הרפורמה הזאת, בעיקר את שני הפרויקטים המרכזיים שלה, שאני מסכים שהם אמורים לשנות את פני התמונה הכוללת במערכת - האחד זה מעבר בין חשבונות והשני זה רפורמת ה-API.

איתן מדמון: מתבצעים דיוני ועדות מעקב שוטפות עם המערכת הבנקאית - -

יעקב מרגי: איתן, מיצינו.

יעקב מרגי: לשאלה הבאה - -

איתן מדמון: - - אבל שוב, שנה וחצי - -

יעקב מרגי: לא מספיק אתה אומר.

יעקב מרגי: איתן, תן לי רגע: אם המחוקק בחקיקת הרפורמה והוועדה היו מבקשים שש שנים, לא היינו מלינים.

יעקב מרגי: 10 שנים, לא היינו מלינים.

יעקב מרגי: לא אנחנו קבענו את הזמן, זה הזמן שהגורמים השונים שהובילו את זה ביקשו.

יעקב מרגי: מה אתה מצפה מפיקוח פרלמנטרי כשמישהו הציב יעד והוא לא עומד בו פעם ראשונה, פעם שנייה ומבקש הארכה, שאני אלטף אותו?

יעקב מרגי: שאני אפרגן לו? אל תענה לי, אני שואל שאלה רטורית.

יעקב מרגי: תן לי רגע – אני רוצה לנצל את ההזדמנות ממש בקצרה כי אי אפשר שלא להתייחס לזה: דיברנו קודם, וזרקתי את זה בהערה לגבי התנהלות הבנקים במשבר הקורונה, והאש מופנית אליכם.

יעקב מרגי: אמרתי מה שאמרתי.

יעקב מרגי: השאלה למה?

יעקב מרגי: למה אתם מרשים את זה?

יעקב מרגי: אתם פאסיביים?

איתן מדמון: אני רוצה לבוא ולהסביר כמה אמירות שנאמרו לגבי משבר הקורונה: במשבר הקורונה, הגוף היחידי, המערכת היחידה שהעמידה אשראי לטובת המשק – כל השחקנים החוץ-בנקאיים, ענקיים וגדולים ככל שהיו וקטנטנים, נעלמו לגמרי מהמפה.

איתן מדמון: המערכת היחידה שנשארה זו המערכת הבנקאית.

איתן מדמון: המערכת הבנקאית, אני מזכיר לכם, במרץ, בתחילת המשבר, כשהאי-וודאות הייתה בעיצומה, העמידה במשק אשראי של קרוב ל-22 מיליארד שקל - -

יעקב מרגי: מומש?

איתן מדמון: - - שזה בערך קצב של שנה שלמה שהמערכת הבנקאית מעמידה לזכות המשק הישראלי.

יעקב מרגי: איתן, העמידה - -

איתן מדמון: - - היא דחתה הלוואות, היא דחתה משכנתאות ולאחר מכן, הרחבנו את זה גם לשישה חודשים.

איתן מדמון: הטענות כלפי המערכת הבנקאית, אני מסכים אתך אדוני היושב-ראש, הן בהחלט בחלקן נובעות מחוסר הבנה ומאי-הבנה, ובחלקן מאיזו שהיא תפיסה שהמערכת הבנקאית היא מערכת של תמיכות.

איתן מדמון: המערכת הבנקאית היא לא מערכת של תמיכות, היא בסופו של יום מערכת של אשראי.

איתן מדמון: היא מערכת שחייבת לוודא שכל שקל שניתן ללווה כל שהוא, אתה חייב להבין שיום אחד תוכל ותצליח גם לגבות אותו חזרה לטובת אותו אחד ששם את כספו בבנק והוא מאמין שהבנק אכן יעשה את זה לטובתו וישמור על האינטרסים.

יבגני סובה: - - - זה מעניין מאוד.

יעקב מרגי: אתם קיבלתם הנחיות ייחודיות או הבטחות ייחודיות לתקופת משבר הקורונה מבנק ישראל והמפקח על הבנקים?

יבגני סובה: בוודאי שהם קיבלו.

איתן מדמון: בהחלט.

איתן מדמון: אני חייב לציין שבנק ישראל והפיקוח על הבנקים ביצעו מספר מהלכים רגולטוריים שמאוד הקלו על המערכת לקחת החלטות ברמת סיכון מאוד גבוהה.

איתן מדמון: אגב, גם המדינה, צריך להגיד את זה, גם משרד האוצר.

איתן מדמון: הוזרמו כספים לשוק ההון במטרה להוריד את הריבית שהלכה ועלתה וייתרה את מקורות המימון שאגב, שוב, זה תהליך שהוא לא בשליטת הבנק.

איתן מדמון: זה תלוי בשווקים פיננסיים.

איתן מדמון: נעשו מספר מהלכים של הקלות רגולטוריות על-מנת לאפשר למערכת לתת מענה לציבור הרחב ובעיקר למגזר העסקי הקטן והבינוני.

איתן מדמון: שוב, אני לא אגיד שניתן מענה מושלם לכל אחד מהמקומות אבל אי אפשר לבוא ולטעון ביד אחת שרמת הסיכון במשק היא רמה מטורפת והיא בלתי אפשרית בשיעור אבטלה של מעל ל-20% ועסקים קורסים, ומצד שני שהמערכת הבנקאית תתנהג כמו אתמול ותיתן אשראי לכל דורש או לכל מי - -

יעקב מרגי: תודה, תודה, תם ולא נשלם.

יעקב מרגי: אני יודע שיש עוד בקשות דיבור של שני דוברים.

יעקב מרגי: אנחנו צריכים להתכנס לסיכום ולדיון הבא.

יעקב מרגי: הפסקה מתודית לפני כן.

יעקב מרגי: אני מדלג ואני רוצה לשמוע את דוקטור גל אביב, פי2פי.

גל אביב: שלום לכם.

גל אביב: אני המנכ"ל של בלנדר, הלוואות בין אנשים.

גל אביב: אנחנו חברת אשראי בין-לאומית.

גל אביב: יש לנו בקבוצה היום כ-350,000 לקוחות רשומים, ואנחנו אמדנו השוואה אם יש קהל לקוחות שהם - - - מעל 35,000 לקוחות.

יעקב מרגי: דבר איתי על הרפורמה.

גל אביב: אנחנו פעילים בישראל מזה כשש שנים.

גל אביב: אני רוצה להתחיל ולענות בקצרה לאיתן מדמון, לגבי הבנקים - -

יעקב מרגי: לא, לא.

יעקב מרגי: יש לך מייל שלו ואם לא, אני אתן לך.

יעקב מרגי: דבר איתי על הרפורמה.

יעקב מרגי: אתם תהיו שחקנים ברפורמה.

גל אביב: אנחנו שחקנים משמעותיים ברפורמה, ויש כמה בעיות מאוד מאוד משמעותיות שחייבים לפתור אותן אחרת יהיה לנו מאוד קשה להתקדם.

גל אביב: הנקודה הראשונה שאני רוצה להעלות, וזו נקודה שדוברה הרבה, זה הנושא של מס"ב.

גל אביב: היום אנחנו מנהלים קהל לקוחות של עשרות אלפי אנשים בישראל אבל כל פעולות העברות הכספים נעשות דרך המערכת הבנקאית.

גל אביב: זאת אומרת שהיום בלנדר משלמת מעל חצי מיליון שקלים בשנה רק עבור העברות כספים במערכת הבנקאית.

גל אביב: העלות הזאת הייתה יכולה להתגלגל ללקוחות שלנו על-ידי הגדלת הרווחיות שלהם ובמקום זה, אנחנו משלמים עמלות.

גל אביב: הסיבה שבשונה מכל העולם שבישראל אנחנו חייבים לעבוד דרך המערכת זה כי מס"ב לא פתוחה לגופים חוץ-בנקאיים.

גל אביב: ועכשיו, כשמדברים על לפתוח אותה, מדברים על לפתוח אותה רק לחברות כרטיסי האשראי.

גל אביב: אבל לחברות אשראי חוץ-בנקאיות כמונו, שהן עסקים גדולים ומנהלים כמות גדולה מאוד של אנשים, לא מאפשרים את הפתיחה ואת הגישה אליהם.

גל אביב: זו הייתה יכולה להיות הזנה של ההוצאות בצורה מאוד מאוד משמעותית.

גל אביב: אני מבקש שזה יעלה לדיון - -

יעקב מרגי: רגע, אתם לא עובדים עם המסלקה הבנקאית?

גל אביב: אנחנו עובדים דרך הבנק, והבנק מרוויח מעל חצי מיליון שקלים לשנה רק על חשבון בנלדר.

יעקב מרגי: על הגב שלכם.

גל אביב: כן, על הגב שלנו.

גל אביב: הדבר השני – יש לנו מאגר נתוני אשראי, שהוא מאגר פנטסטי, הוא נותן לנו הרבה מאוד מידע.

גל אביב: אתם זוכרים שבוועדות הקודמות אני הייתי תומך מאוד נלהב שלו, אבל יש שתי בעיות עם המאגר הזה - הבעיה הראשונה היא שהמאגר הזה מנוהל על-ידי דואופול.

גל אביב: הגישה למאגר היא רק על-ידי דואופול של שתי חברות, ואם אנחנו רוצים לקחת - -

יעקב מרגי: אני רוצה להגיד לך שציפיתי לשמוע את זה בתחילת הסקירה על הדואופול אבל לא משנה, נחכה.

גל אביב: - - אבל הבעיה מתעצמת לא ברמת הבדיקה עצמה אלא מתי שאתה מנסה לעשות בדיקה למאגרים כדי לעשות כיול של המודלים.

גל אביב: לבנקים יש מיליוני לקוחות אז הם יכולים לעשות את כיול המודלים על הלקוחות הקיימים אבל לחברה כמוני, שרוצה לעשות כיול מודלים, היא צריכה לעבור דרך אחת מחברות הדואופול.

גל אביב: אנחנו מדברים על עלויות עצומות שמבקשות אותן שתי חברות בדואופול עבור כל הרצה - -

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: נתת לנו טעימה, אנחנו ניכנס לזה.

יעקב מרגי: זה מעניין ואנחנו ניכנס לזה.

יעקב מרגי: תודה.

גל אביב: אני אשמח מאוד כי זה נושא מאוד מאוד חשוב, כי אי אפשר לעשות כיול מודלים בלי גישה למאגר המוטמע, ושנתנו את הגישה הזאת לשתי חברות שמבקשות סכומי עתק על כל הרצה, וכדי לעשות מודל צריך לעשות הרבה הרצות אני חייב לומר, אז זו בעיה גדולה מאוד.

גל אביב: אני מבקש שזה יעלה לדיון.

גל אביב: אני מוכן לדבר עם כל חבר כנסת שרוצה להיכנס יותר לעומק ולהבין את הנושא הזה יותר לעומק.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: ליאור רוזנפלד, בבקשה.

גל אביב: עוד הערה אחת שחשובה מאוד לתחרות - -

יעקב מרגי: תשמור אותה לדיון הבא כי עכשיו זה לא מועיל לי לסיכום.

יעקב מרגי: ליאור רוזנפלד, בבקשה.

יעקב מרגי: יש לך דקה ואני אעמוד על הדקה.

ליאור רוזנפלד: אני אשתדל.

ליאור רוזנפלד: ברכות על התפקיד ותודה לך על ניהול הישיבה המוצלחת הזאת.

ליאור רוזנפלד: חבר הכנסת מרגי, אתה מדבר כל הישיבה על להגן על התחרות, ולפני כשלושה שבועות התקבלה החלטה עוקפת כנסת ברשות שוק ההון, לאפשר לחברות האשראי להיכנס לענף הביטוח.

ליאור רוזנפלד: מדובר בהחלטה עוקפת כנסת ופוגעת בתחרות.

ליאור רוזנפלד: חבר הכנסת מיקי זוהר וחבר הכנסת מיכאל מלכיאלי - -

יעקב מרגי: בוא אני אגיד לך, ליאור, אני רוצה לעזור לך: מאחר והפריימריז הבאים בליכוד הולכים להיות מוכרעים על הוויכוח הזה, זה לא המקום.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: תשתף אותי בדיונים הבאים על הרפורמה וגם על עידוד התחרות.

ליאור רוזנפלד: אני רוצה לדבר על הרפורמה, בוא תן לי עוד 30 שניות ברשותך.

יעקב מרגי: בבקשה אדוני.

ליאור רוזנפלד: חבר הכנסת מרגי, לתת לשלוש חברות אשראי במדינת ישראל להיכנס לענף הביטוח, זאת פגיעה בתחרות ואני לא רוצה שאנחנו נקיים בעוד שנתיים אצלך, בוועדה, דיון שאנחנו נבכה את מר גורלנו - -

יעקב מרגי: תודה, הבנתי את זה בסיבוב הראשון.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: רבותי, אני אומר לכם שאני מצד אחד אמרתי דברים כדורבנות ותוכחה אבל אני די מרוצה כי זה התחלה של הנעת תהליך מאוד חשוב.

יעקב מרגי: יהיו פה דיוני עומק אחראיים ואני אומר לכם, אנחנו נהיה קצת אגרסיביים, לחץ פיסי קל, מתון, עונה לצרכים שבג"ץ הכתיב בפרשת קו 300, זה מה שאנחנו נעשה לכם.

יעקב מרגי: אנחנו נדחוף את הרפורמה הזאת, לא יעזור כלום.

יעקב מרגי: נדחוף אותה בשום שכל, באחריות, מתוך אחריות אבל נדחוף אותה.

יעקב מרגי: מה לעשות?

יעקב מרגי: אני יודע איך המגזר הציבורי עובד.

יעקב מרגי: האילוצים של המגזר אותי לא מעניינים.

יעקב מרגי: אני יודע שכשהייתי שר כאב לי והיו לי חוסר תקנים אז השתוללתי על אגף התקציבים ועל הממונה על השכר באוצר ועבדתי.

יעקב מרגי: כשיושב לי פה גורם שלטוני ואומר לי: יש לי קשיים וכולי, זה לא מעורר אצלי סימפטיה או אמפתיה כי אני יודע שיש פה חדלות ומי שצועק: אי, ישמעו אותו.

יעקב מרגי: וגם כשעושים עוד ישיבה ועוד נדנוד ועוד נדנוד לשר ולמנכ"ל אז זאת הוכחת רצינות שלמישהו בוער התהליך פה.

יעקב מרגי: זה גם עלה מתוך הדברים.

יעקב מרגי: תקופת מעבר היא לא תקופה של חוסר מעש.

יעקב מרגי: תקופת מעבר זו תקופה שצריך לעבוד הכי מהר, הכי הרבה, כדי לזרז תהליכים ולהאיץ תהליכים כדי שנגיע...

יעקב מרגי: אפשר, לא קרה כלום.

יעקב מרגי: אפשר לבקש מוועדות כנסת לתקן ולהאריך מועדים.

יעקב מרגי: באילוצים אובייקטיביים – כן, אנחנו לא כאלה או אני לא... יהיו כאלה שמרימים לגבהים אבל לא, אנחנו נצטרך להשתכנע שנעשית פה עבודה רצינית במיוחד.

יעקב מרגי: האזרח רוצה את זה, צריך את זה.

יעקב מרגי: הבנקים רוצים את זה, יכול להיות שהשניים הגדולים לא אבל יש עוד, ועוד שחקנים רבים שיכולים להיכנס לתהליך הזה.

יעקב מרגי: ותמיד ברפורמות או בתהליכים, זה כמו בסדר פסח – יש מי שאחראי על המצות והחרוסת, ויש מי שאחראי על המרור.

יעקב מרגי: הרגולציה בעיקרון היא טובה, היא לא צריכה להיות אחראית על המרור.

יעקב מרגי: רגולציה, כשניגשים אליה, היא צריכה להיות עם עיניים פקוחות איך לא נופלים בדרך אבל איך פותחים שערים.

יעקב מרגי: רגולטור לא צריך יד רכה על ה"הנד-ברקס".

יעקב מרגי: רגולטור שרואה את התפקיד שעושים קונטרול קונטרול, רגל על הברקס, הוא לא רגולטור.

יעקב מרגי: הוא בטלן.

יעקב מרגי: הוא מטרד והוא מפריע וצריך להזיז אותו.

יעקב מרגי: רגולטור צריך לפתוח דלתות תוך שמירה על כל מה שמצופה ממנו, והתחרות מתבקשת.

יעקב מרגי: חגגנו את שנות ה-70 לא מזמן, יאללה, מספיק.

יעקב מרגי: חומות נפלו, מדינות התקדמו ואנחנו עדין עובדים בצורה שמרנית.

יעקב מרגי: יש כלים טכנולוגיים היום, השקיפות יותר גדולה ממה שהייתה בעבר ואפשר.

יעקב מרגי: אנחנו לא עושים "שגר ושכח".

יעקב מרגי: אם הריבון חושב שהוא עושה רפורמה, שם את הרגולציה עם "שגר ושכח", הוא מעל בתפקיד שלו.

יעקב מרגי: הריבון צריך להמשיך לעקוב, ובכל רפורמה צריך למנות פרויקטור ואת המפקח בתהליכים.

יעקב מרגי: לא שהיא נגמרה, היא יושמה - שלום.

יעקב מרגי: תהיה תחרות והיא תיושם כולה לפי הספר.

יעקב מרגי: אם מישהו לא יישב בצריח ויבדוק כל הזמן שזה עובד, יהיו תקלות.

יעקב מרגי: דברים משתנים, יש תהליכים.

יעקב מרגי: תם ולא נשלם, כפי שאמרתי.

יעקב מרגי: אני מסכם את הישיבה הזאת כך: הוועדה קוראת לקדם ולסיים תהליך מתן אישורים של נותני אשראי חוץ-בנקאי.

יעקב מרגי: הוועדה מבקשת לקבל עד ה-30 לדצמבר 2020 דוח מפורט מה נעשה מהיום, מהסקירה של היום, מספרית, והתקדמות, ומה שלא נעשה, להסביר גם למה, להביא לנו את הנקודות שמפריעות.

יעקב מרגי: אנחנו כאן לא רק לפקח עליכם אלא גם לעזור לכם.

יעקב מרגי: לעזור לכם מול גורמים שלטוניים להתקדם.

יעקב מרגי: אז בדוח הזה אבקש לקבל גם מה הגורמים המעכבים.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת להסרת החסם הטכנולוגי בכל הנוגע להקמת הלשכה לשירותי מחשב, שתאפשר כניסת שחקנים חדשים.

יעקב מרגי: רבות דובר כאן שזה מוצר בסיסי לרפורמה, מוצר חיוני לקיומה של הרפורמה.

יעקב מרגי: אני אומר לכם שיש קושי אובייקטיבי.

יעקב מרגי: אני לא יודע אם הסכום שהוקצה וכפיר בטט, כדאי שתקשיב.

יעקב מרגי: הלוואי, אני לא בקי בנתונים, רק תעקבו.

יעקב מרגי: אני מקווה שהסכום שהמדינה הקצתה לטובת זה אכן ייתן מענה כדי שבאמת תהיה תחרות אמתית, שגם הגופים הקטנים יוכלו להתמודד עם הדואופול שאנחנו מדברים עליו כל הזמן.

כפיר בטט: אם תרצו, אני מוכן להתייחס עכשיו ואם לא, אז בפעם הבאה.

יעקב מרגי: בפעם הבאה.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת לקדם הצעות חוק שעניינן שירות לציבור והשוואת עלויות פיננסיות, כפי שציין עורך-דין דרור שטרום, מה שכיניתם פה "זאפ בנקאי" וכן הצעת החוק לעידוד פיתוח טכנולוגיות פיננסיות, אפליקציות, גם ביטוח וגם הלוואות.

יעקב מרגי: הוועדה תקיים ישיבה בנושא חסמי התחרות.

יעקב מרגי: נבקש לשמוע על כל אחד מהחסמים ועל היערכות שנעשתה כבר על מנת להסרתה.

יעקב מרגי: יהיו דיוני מעקב, יהיו דיוני המשך מעבר לחובה שלכם לבוא לדווח.

יעקב מרגי: הגעתם לפה היום על-פי החובה לדווח.

יעקב מרגי: אני מודה לכל מי שהשתתף, כל מי שדיבר וגם מי שלא דיבר.

יעקב מרגי: אגרתם, שמעתם, ואני מקווה שבדיונים הבאים תוכלו לקבל.

יעקב מרגי: ..

יעקב מרגי: אנחנו מחויבים לתחרות ליישום הרפורמה ונעקוב אחריה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: הישיבה נעולה.