ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 17, 2020-06-30 12:15

יעקב מרגי: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת, 30 ביוני 2020, ח' בתמוז התש"ף.

יעקב מרגי: הנושא על סדר היום: הצעת תקנות התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2019) (דחיית תחילתו של פרק ב' לחוק), התש"ף-2020, בדבר מעבר לקוחות מבנק אחד למשנהו.

יעקב מרגי: קראתי את כל הכותרת הזאת, ולמי שלא הבין אפשר היה לומר את זה במספר מילים: חוק ההסדרים של 2019.

יעקב מרגי: נכון?

כפיר בטט: אמת.

יעקב מרגי: חבריי חברי הכנסת, מכובדיי, האורחים בזום, אנחנו באים לדיון הזה אחרי דיון נוקב, חשוב ומעמיק בסוגיית הרפורמה בענף הבנקאות.

יעקב מרגי: אפשר לומר שהדיון הזה הוא דיון המשך, כי אי אפשר לדבר על רפורמה בענף הבנקאות בלי שהרגל השלישית שלה לא מתקיימת: הרפורמה במעבר מבנק לבנק בלחיצת כפתור.

יעקב מרגי: אלה היו הציפיות.

יעקב מרגי: הציפייה הייתה שאזרח – ואני חושב שזה גם צריך להיות כך.

יעקב מרגי: כזכור לכם, היה אפילו בג"ץ הכבילה בעניין העובדים הזרים.

יעקב מרגי: אנחנו לא כובלים אף אחד, ברוך ה', אנחנו בעידן בו האנושות נגמלת מהכבילות, לא כובלים אף אחד.

יעקב מרגי: אני חושב שהרפורמה הזאת מתבקשת והיא חלק חשוב ביישום הרפורמה בכלל של התחרות בענף הבנקאות.

יעקב מרגי: מה עומד לנו על סדר-היום?

יעקב מרגי: יש לנו כבר מעבר מבנק לבנק בלחיצת כפתור?

יעקב מרגי: מי רוצה לדבר?

כפיר בטט: אני רוצה לדבר.

לאה ורון: אני מציעה שלפני כן תציג את ההצעה עו"ד מירב תורג'מן.

יעקב מרגי: בבקשה.

מרב תורג'מן: אני אציין את הרקע לתקנות, לבקשה שכרגע מונחת על שולחן הוועדה.

מרב תורג'מן: ראשיתן של התקנות האלה הוא פרק ב' לחוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2019), פרק ב' שעניינו היה בנקאות, מטרתו הייתה לאפשר ניידות בין הבנקים והטיל חובה על הבנקים – גם הבנק הקולט וגם הבנק המעביר, כלומר הבנק שממנו מעבירים את החשבון והבנק שמקבל את החשבון –בפעולות הדרושות כדי לאפשר ללקוח להעביר את הפעילות הפיננסית שלו באופן מקוון, נוח, אמין, מאובטח וללא תשלום בתוך שבעה ימי עסקים לבנק הקולט.

מרב תורג'מן: הפרק הסמיך את הנגיד לקבוע את סוגי החשבונות שיאפשרו את הניידות הזאת, את העברת החשבונות באופן מקוון.

מרב תורג'מן: ככול שלא נקבעו כללים, הרפורמה הזאת הייתה אמורה לחול על כלל סוגי החשבונות.

מרב תורג'מן: הרפורמה אפשרה גם להחריג בנקים קטנים, בנקים שאינם בעלי היקף פעילות רחב.

מרב תורג'מן: החוק מתכוון למעל 20% מהיקף הנכסים המנוהלים על-ידי הבנקים.

מרב תורג'מן: הוטל גם עיצום כספי על בנק שלא עומד בהוראות החוק – קנס של 50,000 ש"ח.

מרב תורג'מן: התחילה של הפרק נקבעה לשלוש שנים מיום הפרסום, היינו מרץ 2021.

מרב תורג'מן: החוק גם הסמיך את שר האוצר לדחות את התחילה בשתי תקופות שלא יעלו על שישה חודשים.

מרב תורג'מן: כלומר, ניתן היה לדחות את הרפורמה הזאת בסך הכול בשנה אחת נוספת, עד למרץ 2022.

מרב תורג'מן: כרגע מונחת בקשה של שר האוצר לדחות בחצי שנה, מה שמביא את הרפורמה לספטמבר 2021.

יעקב מרגי: בואו תשכנעו אותנו למה.

כפיר בטט: עו"ד תורג'מן תיארה מה אומר החוק.

כפיר בטט: לפני כן אני רוצה לומר מה תכלס הדבר הזה אמור לעשות.

כפיר בטט: מעבר למה שאמרנו בדיון הקודם על שלוש הרגליים של התחרות ואיך זה אמור לשרת, בסופו של דבר מה שאנחנו רוצים שיקרה פה זה שלקוח יוכל לבוא לבנק חדש, לומר לו מה מספר חשבון הבנק הישן ובעצם כל החיובים והזיכויים שלו יעברו אחריו אוטומטית.

כפיר בטט: אם היום הוא נזקק לדבר למשל עם חברת החשמל, ביטוח לאומי, מחלקת השכר והמילואים וכל מקום שבעצם או מזכה את חשבונו או מחייב אותו, מה שדורש ביורוקרטיה מאוד מהותית שזיהינו אותה כחסם משמעותי למעבר, אז הדבר הזה אמור לפתור את כל העניין הזה ולייצר הכול כדי שהכול יעבור באופן אוטומטי.

כפיר בטט: בחוק ההסדרים הקודם הבאנו, יחד עם בנק ישראל, את הרפורמה הזאת שדחפנו אותה והאמנו בה בכל מאודנו.

כפיר בטט: עכשיו אנחנו באים לבקש דחייה ואני מבין למה זה יכול להישמע מוזר או שלילי, אבל אני רוצה להסביר לכם למה זה הכרחי דווקא כן להגביר את התחרות.

כפיר בטט: קודם כול, צריך להבין שמבחינה טכנולוגית אנחנו הולכים פה לאיזשהו מהלך שהוא מאוד מורכב, לא נעשה בדיוק כמוהו בישראל.

כפיר בטט: דיברתי קודם עם חבר הכנסת טופורובסקי על רפורמת הסלולר וניסיתי להסביר לו למה כאן המורכבות הרבה יותר גדולה.

בועז טופורובסקי: לא אמרתי שאני לא מבין, אבל גם אז רצו לדחות את הרפורמה.

כפיר בטט: נכון.

כפיר בטט: רק ציינתי שדיברנו על זה מעט ושיש פה מהלך שהוא הרבה יותר מורכב.

כפיר בטט: המורכבות הטכנולוגית העיקרית פה, שהיא גם קצת ייחודית, נובעת מזה שאנחנו מנסים לבנות פה רשת שכל הבנקים מחוברים אליה והכול עובד בתיאום מושלם, כך שכל חיוב או זיכוי שקיבלת בחשבון הישן יבוא לחשבון החדש, ולא משנה אם היית בבנק א' או בבנק ב'.

כפיר בטט: מבחינה טכנולוגית הדבר הזה מאוד-מאוד מורכב.

כפיר בטט: האנשים הטובים – גם בבנק ישראל, גם בבנקים עצמם ובעיקר האנשים ברשת מס"ב – עובדים לילות כימים למען המטרה הזאת.

כפיר בטט: סמנכ"לית מס"ב, כפרויקטור של כל האירוע הזה, תוכל להסביר בעצמה מה נעשה.

כפיר בטט: מדיונים קודמים וגם משיחות הרקע הבנתי שחשוב לכם לראות שנעשית עבודה.

כפיר בטט: אומנם בחוק הטלנו את האחריות על הבנקים, אבל אני חושב שחשוב להדגיש את העבודה המתודית שיש כדי לעקוב שהדבר הזה אכן קורה וזה יחד עם הפיקוח הפרלמנטרי שהוא הכרחי ונדרש ואנחנו שמחים על הדיון הזה.

כפיר בטט: יש גם פיקוח הדוק של בנק ישראל ומשרד האוצר על העניין, בהמשך אני אסביר איך זה נעשה, וגם של מס"ב כפרויקטור שמאגד את כל הבנקים כולם, כדי לוודאי שהדבר הזה אכן קורה.

כפיר בטט: צריך להבין דבר נוסף – כפי שציינה עו"ד תורג'מן, בסוף יש סמכות לנגיד לקבוע את התחולה של מה בדיוק עובד ומה לא.

כפיר בטט: החשש העיקרי שלנו הוא שאם לא תתאפשר הדחייה – במידה מסוימת היא מוצדקת, כי הפרויקט הטכנולוגי הוא כה מורכב, הוא מורכב יותר ממה שהערכנו תחילה.

כפיר בטט: אגב, לכן גם השארנו לעצמנו את הגמישות המסוימת של השנה – חלק מהתחולה לא תוכל להיכנס בפרק הזמן שאנחנו רוצים.

יעקב מרגי: למה?

יעקב מרגי: למה?

כפיר בטט: אני אסביר.

כפיר בטט: כמו שאמרתי, יש פה הרבה מאוד רבדים שונים שצריכים להתחבר, כדי שיהיה את אותו תוצר מושלם.

כפיר בטט: חייב להיות תוצר מושלם, כי אם אתה, כלקוח, תעבור בנק - - -

עידן רול: אולי נדבר על מה נעשה בפועל, איפה הפרויקט נמצא טכנולוגית, מה הפערים.

יעקב מרגי: במילים אחרות, אם הפרויקט בן עשר קומות, לאיזה קומה הגעתם?

עידן רול: כי התממשקות טכנולוגית של בנקים היא מאוד-מאוד אפשרית.

עידן רול: יש חברות outsourcing שעושות את זה.

עידן רול: מה העלויות, מה הפרויקט, איפה זה נמצא, מה הממשקים החסרים, מה נעשה – בואו נדבר יותר תכלס ולא על הקשיים, אלא למה למעשה לא הספקתם.

מרב תורג'מן: תוכל לפרט גם על אלו סוגי חשבונות יש לכם כוונה להחיל את הרפורמה?

כפיר בטט: סוגי חשבונות – כבר יש כללים של הנגיד שמתייחסים לאיזה סוגי חשבונות.

כפיר בטט: קל יותר להגיד איזה סוגי חשבונות לא.

כפיר בטט: אם תרצו נוכל לתת את הרשימה המדויקת, אבל זה מפורסם גם באתר.

כפיר בטט: כשדיברתי על תחולה, ניסיתי יותר להגיד איזה מוצרים עוברים, ופה המורכבות היתרה.

כפיר בטט: אני אתן דוגמה לשני מוצרים שיש בהם מורכבות יתרה, שאני חושש מאוד שאם לא תהיה דחייה הם פשוט יהיו בחוץ, וזה נושא הצ'קים ונושא כרטיסי האשראי.

כפיר בטט: כשאני אומר "צ'קים", למה אני מתכוון – אם עכשיו נתתי לבעל הבית שלי 12 צ'קים לדירה, הדבר האחרון שאני רוצה זה כשאני אעבור בנק זה ללכת אליו שוב, לקרוע את הצ'קים ולתת לו חדשים.

כפיר בטט: אותו הדבר עם הגן של הבנות שלי, עם החוגים וכל הדברים האלה.

כפיר בטט: מה שאמרנו, יחד עם בנק ישראל, שצריך לקרות זה שגם הצ'קים יעברו אוטומטית.

כפיר בטט: לדבר הזה יש מורכבות יתרה.

כפיר בטט: אם אתם שואלים איפה המורכבות, זה אחד מהנושאים שיש להם מורכבות יתרה.

כפיר בטט: דבר נוסף זה כרטיסי אשראי.

יעקב מרגי: בוא לא נקיים דיון אקדמי.

יעקב מרגי: כשאתה אומר "מורכבות יתרה" במעבר הצ'קים, תסביר ותפרט.

כפיר בטט: יש את מס"ב, שהיא המסלקה שאחראית על ההעברות הבין-בנקאיות, ויש את מסלקת הצ'קים שיושבת בבנק ישראל.

כפיר בטט: להפוך את זה שכשבעל הבית מפקיד את הצ'ק זה יחויב מהחשבון החדש שלי , יש בזה מורכבות יתרה, מעבר למורכבות המשפטית-רגולטורית – שגם לגבי זה יש לנו שאיפה לפתור את זה בחודשים הקרובים – יש את המורכבות הטכנולוגית שהיא ספציפית למסלקת הצ'קים.

כפיר בטט: ברשותכם, אני מבקש לאפשר לפרויקטורית של כל המהלך הזה להסביר את זה.

יעקב מרגי: אמרת שלמורכבות הזאת יש שני פרמטרים: אחד, תיקוני חקיקה; דבר שני, מורכבות טכנולוגית.

כפיר בטט: לא בגלל תיקוני החקיקה אנחנו מבקשים את הדחייה.

יעקב מרגי: זה לא יעכב?

כפיר בטט: לא.

כפיר בטט: אנחנו מבקשים את הדחייה בגלל המורכבות הטכנולוגית.

כפיר בטט: תיקוני החקיקה לא יעכבו.

יעקב מרגי: למה, כי זה לא קריטי?

כפיר בטט: את תיקוני החקיקה אנחנו מביאים עכשיו ויום אחרי שתיקוני החקיקה יעברו זה כבר בסדר.

כפיר בטט: לא בגלל זה אנחנו מבקשים דחייה.

יעקב מרגי: מתי אתם אמורים להעביר את זה?

כפיר בטט: בחוק ההסדרים הקרוב.

יעקב מרגי: אתה אדם אופטימי.

כפיר בטט: אני אומר שוב, לא בגלל תיקוני החקיקה אנחנו מבקשים את הדחייה.

יעקב מרגי: למה אתה צריך את חוק ההסדרים?

יעקב מרגי: הנה, אומרים לך יו"ר הוועדה הייעודית, היועצת המשפטית של הוועדה ומנהלת הוועדה שאנחנו מוכנים בנפש חפצה לקדם את זה.

יעקב מרגי: תביא את זה מחר.

יעקב מרגי: החטא הקדמון שלכם זה לבוא, להכניס את כל המערכות ללחץ, לדחוס ביממה וחצי את כל העולם ואחותו ואחר כך תגידו "לא צפינו את זה" ותבקשו עוד דחייה ועוד תיקון.

יעקב מרגי: החוכמה לא נמצאת במקום אחד.

כפיר בטט: אני אגיד לך, חבר הכנסת מרגי, בצורה הכי צנועה ועדינה שאני יכול – היינו שמחים מאוד להביא את זה גם לפני חודשיים ולפני שנה.

כפיר בטט: זה נבצר מסיבות ידועות.

יעקב מרגי: למה?

כפיר בטט: כי לא הייתה כנסת.

עידן רול: אבל עכשיו יש.

יעקב מרגי: כפיר, היית גם בדיון הקודם.

יעקב מרגי: אמרתי – אני חושב שהרמתי את הווליום כשאמרתי את זה – שתקופת הקורונה ותקופת ההסתגלות וההיערכות היא תקופה לעבודה, לא לבטלה.

יעקב מרגי: ידעתם שיש רפורמה, ידעתם שצריך תיקוני חקיקה, הנייר היה צריך להיות מוכן.

כפיר בטט: הנייר מוכן לחלוטין.

יעקב מרגי: אז תביא אותו.

כפיר בטט: בסוף הדרך הכי מהירה להעביר את החקיקה הזאת היא בחוק ההסדרים.

כפיר בטט: זו הדרך שתהיה המהירה ביותר.

כפיר בטט: אני חושב שזו לא מהות הדיון.

יעקב מרגי: לא הצלחתי לשכנע אותך ואתה לא אותי.

יעקב מרגי: קדימה, בוא נתקדם.

יבגני סובה: אולי זה בגלל הקשיים בתוך הממשלה, בתוך הקואליציה?

יעקב מרגי: אני אסביר לח"כים החדשים לגבי חוק ההסדרים - - -

יבגני סובה: לא יכולים להביע התנגדות.

יעקב מרגי: לא, יכולים, אבל הדיון דחוס.

יעקב מרגי: חברי הקואליציה רוצים לרצות כי צריך להעביר תקציב, ואם לא המדינה נעצרת.

יעקב מרגי: חוק ההסדרים הוא לא מכבסה, זו מילה עדינה לזה, אלא מכונת דחיסה, מכונה שדוחסת לך חוקים בזמן קצר.

יעקב מרגי: זה בניגוד למה שמחנכים אותנו – סליחה שאני משתמש בזה – הייעוץ המשפטי שחקיקה צריכה להיעשות בשום שכל, באיטיות, לתת לדוברים לדבר, לתת לכל חלקי האוכלוסייה, המשק והחברה הישראלית להביע את דעתם ואם יש שאלות לקיים דיון.

יעקב מרגי: כך אני נוהג, כך אני רוצה.

יעקב מרגי: בחוק ההסדרים אין את זה.

יעקב מרגי: זה מסע כומתה מלחיץ שיש בו רק תקלות, יבלות ופצעי לחץ, ועוד משהו אחר שלא נעים להגיד.

כפיר בטט: אני אתייחס בקצרה למתודולוגיה של איך אנחנו עובדים, כדי לפקח ולראות שהפרויקט אכן קורה.

כפיר בטט: בגדול, יש לנו ועדת היגוי עליונה שמונתה על ידי נגידת בנק ישראל ושר האוצר, בה חברים גם עבדכם הנאמן וגם מי שיושבת לצדי, סמנכ"לית מס"ב, שהיא אחראית לראות מלמעלה, בישיבות שמתקיימות אחת לכמה חודשים, שהפרויקט מתנהל כסדרו.

כפיר בטט: מתחת לזה יש את בנק ישראל שיושב פעם בכמה חודשים עם כל המערכת הבנקאית לראות שהפרויקט מתנהל כסדרו מבחינה טכנולוגית.

כפיר בטט: גם אנחנו יושבים איתם כמשקיפים.

כפיר בטט: מתחת לזה יש עוד הרבה תתי-ועדות של בנק ישראל, כמפקח, כדי לוודא שהדברים מתבצעים.

כפיר בטט: בהתחלה זה היה אפילו ברמה יום-יומית ועכשיו זה קצת פחות, כי הדברים כבר די רצים.

כפיר בטט: חוץ מזה יש את הגורמים העסקיים, שמס"ב בראשם, כמי שמנהלים את הפרויקט עצמו, כמי שאחראים להביא את ה- delivery עליו.

כפיר בטט: לכן בשלב זה אני אתן את השרביט לאודליה ממס"ב.

טל הראל: לפני כן אני אומר משפט אחד.

טל הראל: אני ראש מטה המפקח על הבנקים וגם מרכזת את הפרויקט הזה בבנק ישראל.

טל הראל: אני אנסה להשיב על השאלות שעלו תוך כדי לגבי מה מתנייד ומה התחולה שלו.

טל הראל: קודם כול, מרבית החשבונות של משקי הבית יוכלו להתנייד דרך המערכת המקוונת הזאת.

טל הראל: מה פחות יתנייד – אלה חשבונות שיש בהם איזושהי מורכבות משפטית, כמו חשבון מעוקל או חשבון אפוטרופסות שאי אפשר להעביר אותם בטייס אוטומטי ולנייד אותם.

טל הראל: לגבי התחולה של הפעילות, איזה פעילות תנויד – כמעט כל הפעילות העו"שית של לקוח תוכל להתנייד, אם זה יתרות זכות בשקלים, יתרות חובה בשקלים, ניירות ערך, כרטיסי אשראי, צ'קים, חיובים על פי הרשאה, הוראות קבע.

טל הראל: כל הפעילות הזאת שהיא פעילות רחבה מאוד תוכל להתנייד כחבילה אחת לבנק החדש תוך שבעה ימי עסקים.

טל הראל: זה המון פעילויות.

טל הראל: כפי שציין כפיר, אנחנו על זה במלוא האחוזים.

טל הראל: מבחינתנו זה פרויקט שאין מצב שהוא לא יצליח.

טל הראל: זה פרויקט חשוב, אנחנו רוצים שללקוחות של המערכת הבנקאית תהיה אפשרות לממש את הזכות שלהם לעבור מבנק לבנק מתי שהם רוצים.

טל הראל: גם אם הם יבחרו לא לעבור, עדיין יש פה איום תחרותי וזה ישפר את התנאים שלהם באותו בנק.

טל הראל: זה פרויקט מאוד חשוב מבחינתנו, צוותים שלמים עובדים על זה, אני מפקחת על זה בצורה של ועדות היגוי על בסיס חודשי.

טל הראל: אני נפגשת עם הבנקים, יש ועדת היגוי שמתכנסת עם המפקח אחת לרבעון וכן עם חברי הנהלה של הבנקים – חברי הנהלה מנמ"רים וחברי הנהלה בחטיבות קמעוניות.

טל הראל: אנחנו נפגשים עם מס"ב על בסיס חודשי, יחד על כל הצוות ואחראי פרויקטים.

טל הראל: זה ניהול הדוק של צוות שלם בפיקוח על הבנקים שמרותק לטובת הצלחת הפרויקט הזה.

יעקב מרגי: אמרת שאת פרויקטורית, את עוקבת ושיושבים.

יעקב מרגי: שאלתי קודם שאלה – אומנם השאלתי מושגים מענף הבנייה, אז עכשיו אני אלך לחשבון פשוט – באיזה שלב אתם, 70%?

יעקב מרגי: 80%?

יעקב מרגי: 10%? 5%?

יעקב מרגי: אנחנו רוצים להיענות לבקשה, אבל אנחנו גם צריכים למלא את חובתנו ולראות כמה זמן אתם באמת צריכים או שפשוט זה עוד כלי ושר האוצר יבוא אלינו עוד פעם עם בקשה להארכה.

טל הראל: השאלה בהחלט במקומה.

טל הראל: אני אתן את האחוזים בהקשר העסקי והרגולטורי ואודליה תיתן בהקשר הטכנולוגי.

טל הראל: מבחינת רגולציה – היה עיכוב בהוצאת רגולציה.

טל הראל: מבחינתנו זה כללי הנגיד, לאחר מכן הוראת ניהול בנקאי תקין, כי היה צריך לגבש את ההסכמות וגם מבחינת ישימות, שזה אכן יכול לקרות בשטח, כי אנחנו לא נייצר איזושהי חקיקה שאינה ישימה.

יעקב מרגי: גם אנחנו לא רוצים.

טל הראל: לכן זה לקח קצת זמן.

טל הראל: נכון לנקודת זמן נוכחית סיימנו, מאה אחוז, מבחינת כללי נגיד וזה סגור; הוראת המפקח, הוראת ניהול בנקאי שאומרת את הוראות הביצוע, איך לבצע את זה בהיבט העסקי – סגור לחלוטין.

טל הראל: מה שנותר על הפרק זה להסדיר בחקיקה ראשית את כל הנושא של צ'קים, כי לקח זמן להבין את המתווה.

טל הראל: במקור זה לא היה במתווה והוספנו את זה בגלל ראייה הוליסטית מה טובת הלקוח, שאם הוא ישאיר את הצ'קים מאחור, זה יהיה חסם לניוד.

טל הראל: לכן החלטנו להוסיף את זה וכן את כרטיסי האשראי ולכן לקח זמן לגבש את החקיקה.

טל הראל: מבחינתנו יש תזכיר חוק מוכן, רק להריץ אותו.

יעקב מרגי: הוא הופץ?

כפיר בטט: הוא לא הופץ בגלל שהוא לא חקיקה של משרד האוצר.

כפיר בטט: זו חקיקה של משרד המשפטים.

יעקב מרגי: משרד המשפטים נמצאים איתנו?

כפיר בטט: זה לא עניין של השמטה או משהו כזה, אני מסביר מבחינה פרוצדורלית.

יעקב מרגי: מבחינתי אתם אלופים בפרקטיקה, אבל גם לי יש קצת פרקטיקה בחיים.

יעקב מרגי: תזכיר חוק ממשלתי שלא הופץ עדיין, מבחינתי לא קיים.

יעקב מרגי: אתם יודעים בדיוק מה התהליך, ויהיו לכם הסתייגויות ויהיו הערות.

יעקב מרגי: למשרד המשפטים יש אילוצים רבים.

יעקב מרגי: יש לו חוב לכנסת של תקנות 14 שנה אחורה.

יעקב מרגי: למשרד המשפטים יש הרבה משימות, אתם לא היחידים.

יעקב מרגי: לכן אני אומר, תבינו שאין מה לעשות ומי שהוא פרויקטור של הנושא צריך לקחת ולקדם את הנושא בכל הכיוונים.

יעקב מרגי: עדיין לא אמרתם לי – עולם הדימויים שלי רחב – איפה אני במסלול הריצה?

יעקב מרגי: לאיזה שלב הגעתם?

עידן רול: עכשיו אנחנו בספורט.

יעקב מרגי: ניסיתי בבניין – לא הלך; ניסיתי באחוזים – לא הלך.

אודליה אוסטרובסקי משה: אני סמנכ"ל פיתוח, תפעול וטכנולוגיות במס"ב.

אודליה אוסטרובסקי משה: מבחינתנו, כמרכזי הפרויקט, אנחנו רואים את המורכבות של הפרויקט גם בהיבטים של כמות הממשקים שצריך לפתח כדי להשלים את הפרויקט, גם הנתונים שצריכים לעבור בין הבנקים.

אודליה אוסטרובסקי משה: אלה נתונים שמגיעים ממערכות שונות בבנק והאינטגרציה היא אינטגרציה מאוד-מאוד מאתגרת כי היא משתפת גופים רבים, גם כאלה שהם לא תחת החוק, כמו לדוגמה חברות כרטיסי אשראי או בנקים שלכאורה קיבלו פטור מהחוק, אבל הם עדיין צריכים לנתב תשלומים שמגיעים אליהם כדי שהלקוח לא יפגע.

אודליה אוסטרובסקי משה: צריך להבין שמדובר פה בכסף, בהעברות תשלומים.

אודליה אוסטרובסקי משה: זה אומר שתקלה במערכת כזאת משמעותה - - -

יעקב מרגי: אנחנו לא רוצים תקלות.

יעקב מרגי: אנחנו יודעים לתכנת, והוכחנו, דברים יותר מסובכים.

יעקב מרגי: אנחנו גם יודעים למצוא פתרונות טכנולוגיים.

יעקב מרגי: למשל, עידן רול למשל, יודע מייד שהוא כבר עבר לבנק השני עם כל האשראי שלו, עם הצ'קים שלו, וכשיהיה צ'ק של עידן רול בעוד חצי שנה, הוא ידע ממש לנתב אותם באמצעות הפתרונות הטכנולוגיים.

יעקב מרגי: השאלה איפה זה נמצא בסדר-היום של המתכנתים, של הפרויקטור, של המשרד ושל מס"ב.

אודליה אוסטרובסקי משה: במס"ב הפרויקט מחולק לשניים: 1.

אודליה אוסטרובסקי משה: הקצב שבו אנחנו דוגמים את הפיתוחים של מס"ב; 2.

אודליה אוסטרובסקי משה: אנחנו מנהלים את הפרויקט גם מול כל הארגונים האחרים שמשתתפים, ביניהם חברות כרטיסי האשראי והבנקים.

אודליה אוסטרובסקי משה: אנחנו עושים את זה על בסיס שוטף, בכל יום אנחנו אצל מישהו אחר ודוגמים את הסטטיסטיקות בכל מערכת, גם מערכת שלא נוגעת בפיתוחים של מס"ב, כמו המערכת מול הלקוח, הממשק שלהם, הגשת הבקשה, הזמנים, לוודא שיש בקרות וכו'.

אודליה אוסטרובסקי משה: אנחנו רואים, וכך אנחנו גם מדווחים לבנק ישראל, שאחוזי ההתקדמות עד כה הם בין 25 ל-30% מכלל הפעילות שצריך לעשות במערכת.

אודליה אוסטרובסקי משה: רוב האפיונים כבר הושלמו, פיתוחים במקומות שהיה קל ליישם אותם כבר הושלמו, אבל צריך להבין שעדיין מדובר במערכות שונות בבנק שעד עכשיו לא בהכרח דיברו אחת עם השנייה.

אודליה אוסטרובסקי משה: יותר מזה, אלה מערכות ליבה של הבנק ושינויים שם הם שינויים שצריכים להיעשות ברגישות הראויה.

יעקב מרגי: אולי חצי שנה לא תספיק לך?

קריאה: זה באמת לא יספיק.

אודליה אוסטרובסקי משה: כרגע פרסנו את הלו"ז מבחינת ההבנה שלנו למשך הזמן שאנחנו חושבים שנוכל לעמוד בו.

אודליה אוסטרובסקי משה: אם תהיה איזושהי בעיה עם הקורונה למשל ומשך הזמן יתמשך, כי יש בנקים שנוהגים אחרת – יש כאלה שהמשיכו לתת את כל הפוש על הפרויקט ויש בנקים שלא יכלו, כי היו להם בעיות אחרות שהם היו צריכים להתמודד איתן.

אודליה אוסטרובסקי משה: לכן אי אפשר להגיד עכשיו שנעמוד בלו"ז, אבל כפי שאנחנו רואים את זה כרגע, לפי פריסת הגאנט עד למועד של ספטמבר, כולל אבני הדרך והדגימות שלהם וקצב ההתקדמות הנוכחי, אנחנו חושבים שאפשר יהיה לעמוד בזה.

יעקב מרגי: מלכתחילה לא צפיתם ששלוש שנים לא יספיקו?

אודליה אוסטרובסקי משה: אנחנו צפינו וגם הגשנו - -

יעקב מרגי: אז למה לא קיבלתם יותר, ארבע או חמש?

טל הראל: קודם כול, כן צפינו ובגלל זה דאגנו שישולב בחוק הסעיף הזה שאומר שתהיה אפשרות לתת ארכה לשישה חודשים, פעמיים.

טל הראל: זאת אומרת, כן צפינו את זה, אבל אתה יודע איך זה הולך בחקיקה ומבקשים שנקצר פה ונקצר שם.

טל הראל: חשוב לנו שזה ייושם ומראש צפינו ושילבנו את זה בחקיקה.

טל הראל: אנחנו לא מבקשים עכשיו שנה.

יעקב מרגי: "ארכה" זה לא צפיתם - - -

כפיר בטט: צפינו, אדוני.

יעקב מרגי: ארכה מיועדת למקרים כמו קורונה, לדברים בלתי צפויים.

יעקב מרגי: תהליך צריך להימדד באופן אובייקטיבי, באופן מלא, ליישום מלא.

יעקב מרגי: אם לקחתם שלוש שנים ולא הייתה קורונה, הייתם צריכים לסיים בשלוש שנים.

כפיר בטט: חבר הכנסת מרגי, אני אשמח להתייחס.

כפיר בטט: אני אגיד שגם אנחנו, כמשרד האוצר, לחצנו שזה יהיה כמה שיותר מהר וקיווינו ושאפנו ורצינו להלחיץ את המערכת הבנקים לעשות את זה כמה שיותר מהר.

כפיר בטט: לא רצינו יותר משלוש שנים.

כפיר בטט: אבל גם במאגר נתוני אשראי, שחוקק בוועדת הכלכלה, וניתן לו פרק זמן של שנתיים - - -

יעקב מרגי: אתה יודע למה אני שואל אותך?

יעקב מרגי: כי עוד מעט כתב באיזה עיתון כלכלי – נניח דה-מרקר, לא יודע, לא קראתי אותו אף פעם – יכתוב, בלי להתעמק בדיוק, אפילו בלי אפשרות לתת לכם להגיב, למה קיבלתם ארכה.

יעקב מרגי: אני לא צריך להגיב, אבל אתם.

כפיר בטט: אני אומר בשיא הכנות, הייתה פה איזושה חוסר ודאות.

כפיר בטט: תמיד כשבונים פרויקט קדימה, יש חוסר ודאות.

כפיר בטט: אני אתן שתי דוגמאות – גם כעשינו את מאגר נתוני אשראי, גם בלי שהיה קורונה או משהו אחר, בסוף היינו צריכים חצי שנה של דחייה; גם כשהבנק הדיגיטלי הוקם, כשהם התחילו להיכנס לעובי הפרויקט של להקים לשכת מחשוב בנקאית לבנק חדש, הם ביקשו מאיתנו דחייה אפילו של שנה, גם בלי שהיה קורונה וכד'.

כפיר בטט: אני אומר את זה סתם, כדי להגיד - - -

יעקב מרגי: זה לא סתם, זה חשוב.

כפיר בטט: לא סתם.

כפיר בטט: בסופו של דבר יש פה פרויקטים מאוד מורכבים.

אודליה אוסטרובסקי משה: כשבאנו לאפיין את הדברים – וכשמאפיינים מאפיינים ברחל בתך הקטנה – גילינו דברים שאני חושבת שמי שקיבל את ההחלטות לפני כן לא חשב עליהם.

יעקב מרגי: לא חשב עליהם.

יעקב מרגי: גם זה קורה.

אודליה אוסטרובסקי משה: לדוגמה, אפילו נתונים שצריך להעביר בין בנקים ואין לבנק ועכשיו הוא צריך לפתח ממשקים מול הגופים, כמו חברות כרטיסי האשראי, כדי שייתנו לו את הנתונים כדי שהוא יעביר לבנק השני.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: איגוד הבנקים, בבקשה.

טיבי רבינוביץ': לשאלתך, אני אתחיל מהסוף.

טיבי רבינוביץ': צפינו.

טיבי רבינוביץ': לא רק צפינו, אלא בדיונים שהתקיימו במהלך תהליך החקיקה בכנסת אמרנו שאנחנו לא נצליח לעמוד בלוחות הזמנים.

טיבי רבינוביץ': אמרנו את זה גם בחוק שירותי תשלום.

יעקב מרגי: רציתם את השינוי הזה?

טיבי רבינוביץ': חשבנו שהשינוי הזה לא נחוץ.

טיבי רבינוביץ': הייתה הוראה 431 שמאפשרת העברת פעילויות בין חשבון לחשבון ואפשר היה לתקן אותה במקום לבנות את המגה-מערכת הזאת – אומר בשפה לא פרלמנטרית, המגלומנית – שכוללת כל מיני פעולות שלא מתקיימות גם בחו"ל, וחשבנו שהקמת מפלצת כזאת לא נחוצה.

יעקב מרגי: אתה מגדיר אותה כמפלצת?

טיבי רבינוביץ': לדעתי, כן.

טיבי רבינוביץ': יחד עם זאת, ברגע שהמחוקק והרגולטור קיבלו החלטה, אנחנו פועלים ב-200% כדי ליישם את ההחלטה.

טיבי רבינוביץ': ואכן צפינו, אמרנו, התרענו, פנינו לשר האוצר כבר בספטמבר 2019 ואמרנו שאנחנו לא נעמוד בזה, לא בגלל שאנחנו לא רוצים.

טיבי רבינוביץ': לדעתי יש פה מספיק אנשים שיודעים שאנחנו עושים את ה-200%.

טיבי רבינוביץ': נמצאים פה נציגי משרד האוצר, הפיקוח על הבנקים, כולם, ויודעים שעשינו את ה-200%.

טיבי רבינוביץ': מה שצריך לעניין אתכם זה דבר מאוד פשוט: מה יקרה אם מחר בבוקר גברת לאה ורון תבקש להעביר חשבון ממקום וזה לא עובר, או חבר הכנסת מרגי או טיבי רבינוביץ'.

יעקב מרגי: למה שלא יעבור?

טיבי רבינוביץ': רק שנייה.

טיבי רבינוביץ': והפעולה לא מושלמת ב-200%, אלא משהו קטן מתפקשש.

יעקב מרגי: מכובדי, צא מתוך הנחה שכל היושבים סביב השולחן פה לא רוצים שאיזושהי פעולה תתפקשש.

טיבי רבינוביץ': זו צריכה להיות המטרה ולכן צריך לעשות את זה מושלם.

יעקב מרגי: כשאתה אומר את זה, זה יכול להישמע כאילו יושבת פה חבורת שרלטנים או כאלה שרוצים לעשות דברים בצורה חפיפית.

טיבי רבינוביץ': לא, לא, לא, ממש לא.

טיבי רבינוביץ': כנראה שהתנסחתי לא נכון.

יעקב מרגי: אנחנו שואלים וחוקרים ומנדנדים בגלל שאנחנו רוצים שזה יהיה יסודי, ושואלים למה זה לא היה יסודי מההתחלה.

טיבי רבינוביץ': אז כנראה שהתנסחתי לא נכון.

טיבי רבינוביץ': קודם כול, זה יסודי מההתחלה, אבל צריך להקפיד שזה יהיה מושלם באופן כזה שכשאתה ניגש, אתה יודע שאין סיכוי שתהיה תקלה.

טיבי רבינוביץ': כדי שזה יהיה מושלם, אנחנו חייבים את הזמן.

יעקב מרגי: מכובדי, אני אדם פרקטי, אני לא יסודי.

יעקב מרגי: אני שואל אותך שאלה: מה לדעתך, כנציג איגוד הבנקים, הזמן הראוי – מבחינה טכנולוגית, מבחינת החקיקה –כדי שזה יעמוד כמו שצריך בלי תקלות?

טיבי רבינוביץ': כמו שאמרנו ב-day one בתהליך החקיקה - -

יעקב מרגי: מה אמרתם בתהליך החקיקה?

בועז טופורובסקי: ארבע שנים.

טיבי רבינוביץ': - - והצבענו גם בבקשה, אנחנו חושבים שצריכה להיות דחייה של שנה נוספת ולא רק של חצי שנה.

טיבי רבינוביץ': זה לא יספיק.

טיבי רבינוביץ': אנחנו נעשה, כמו שעשינו עד היום, את ה-200%, יחד עם זאת אנחנו צריכים להיות בטוחים שהדבר הזה הוא מושלם.

טיבי רבינוביץ': כולם עושים את ה-200% כדי שיהיה מושלם, צריך להיות בטוחים ששום דבר לא מתפקשש.

אודליה אוסטרובסקי משה: אני מבקשת להוסיף.

אודליה אוסטרובסקי משה: אנחנו למדנו את הנושא באנגליה.

אודליה אוסטרובסקי משה: למדנו מה הם עשו וכמה זמן לקח להם - - -

יעקב מרגי: והאנגלים לא ידועים כזריזים במיוחד.

יעקב מרגי: לחץ הדם שלהם נמוך משלנו.

אודליה אוסטרובסקי משה: והתברר שאנחנו עושים פה דברים הרבה-הרבה יותר מורכבים, כי הם לא העבירו כרטיסי אשראי והם לא העבירו צ'קים והרבה מאוד דברים שבמערכת הבנקאית הישראלית קיימים ושמבקשים מאיתנו לתת עליהם את הדעת ולטפל בהם.

יעקב מרגי: אל תאשימו את הפתרונות הטכנולוגיים.

יעקב מרגי: יכול להיות שצריך זמן, זמן לפיתוח, לגלות באגים, להריץ ולנסות.

יעקב מרגי: זה דבר טוב ומתבקש, אבל ההיתכנות של פתרונות טכנולוגיים – הפעם האחרונה שלמדתי תכנות הייתה תוכנת הבייסיק שנעלמה מהנוף, אז תאמינו לי שאפשר לייצר פתרון טכנולוגי.

יעקב מרגי: בשלב הזה אני מעביר את רשות הדיבור לחברי הכנסת ואחר כך נמשיך עם שאר הדוברים.

יבגני סובה: נכנסתי לא מזמן לסניף הבנק כי איבדתי את כרטיס האשראי שלי.

יבגני סובה: זה היה דווקא פה, במליאת הכנסת ועשיתי טעות – הייתי צריך לחסום את זה ל-48 שעות, אבל חסמתי את זה לצמיתות.

יבגני סובה: אחרי כמה שעות התקשרו אליי ואמרו שמצאו את הכרטיס שלי במליאה, כנראה שזה נפל כשרצתי לדבר שם.

יבגני סובה: התקשרתי ורציתי לבטל את החסימה, אבל אמרו לי שאי אפשר, כי כשאתה מבטל לצמיתות, אתה צריך להזמין כרטיס חדש, שכמובן מגיע לסניף וכו'.

יעקב מרגי: ואתה חשבת שעלית ממדינות שבהן - - -

יבגני סובה: אני עליתי ממדינות שבהן בזמנו בכלל לא היו כרטיסי אשראי.

יבגני סובה: עליתי לפני 24 שנים, אבל זה לא נושא הדיון.

יבגני סובה: הגעתי לבנק – אני לא רוצה להגיד איזה סניף ואיזה בנק, זה לא העניין – ואמרו לי: מוזר שבכלל באת.

יבגני סובה: היום הכול דיגיטלי, אתה לא צריך להגיע.

יבגני סובה: תתקשר, תגיד, אתה נכנס - - -

יעקב מרגי: הפרעת לה.

יעקב מרגי: מה, אתה לא יודע שהפרעת לה?

יעקב מרגי: ניסית פעם לתפוס את הבנק שלך בטלפון?

יבגני סובה: כן, ודווקא פה אני חייב להגיד מילה טובה.

יעקב מרגי: אשריך, אתה בר-מזל.

יעקב מרגי: הם מחנכים אותך בדרך הקלה, אל תנסה בטלפון.

יבגני סובה: שנייה, אל תעשו אותי זקן - -

יעקב מרגי: אנחנו זקנים.

יבגני סובה: - - כי תכף אני אגיע לנקודה למה אני אומר את זה.

יבגני סובה: כשבאתי ואמרתי שזה יפה, כי אני משתמש בדיגיטל בחשבון הבנק ובודק דברים, אבל אני מקבל הרבה פניות של אנשים בגיל שכבר עברו את האפשרות לקבל את ההכשרה.

יבגני סובה: הם, לא רק שהם בוכים שנסגרים סניפים ליד הבית שלהם – ושכולם יחיו עד 120 – הם אומרים שהם לא מסוגלים אפילו להבין מה רוצים מהם.

יבגני סובה: כל פעם מתקשרים ומציעים כל מיני שירותי דיגיטל בחינם, לא רוצים את זה.

יבגני סובה: עזבו שאין להם סמארטפונים, שהם לא מסוגלים, הם מבקשים דבר פשוט ביותר: תשאירו לנו את הבנקאי.

יבגני סובה: כל החבר'ה שעובדים בסניף מתלהבים מזה שהבנק עובר לשירות הדיגיטלי, שאני לא צריך להגיע לסניף.

יבגני סובה: ואז אני אומר להם: רגע, אבל אתם תיעלמו.

יעקב מרגי: הם נעלמו כבר.

יעקב מרגי: 80% מהם נעלמו.

יבגני סובה: בדיוק.

יבגני סובה: תחשבו על הלקוחות שהם בגיל מבוגר יותר, שעדיין זקוקים לבנקאות הישנה, הפשוטה, בשפה הפשוטה.

יבגני סובה: אני אגיד לכם עוד יותר, לפעמים ההליכה לבנק ולעשות את הפעולה הפשוטה, מבחינת אלה שעברו את גיל 70, 80, זה כמו חמצן.

יעקב מרגי: טוב, זה לא הדיון.

יעקב מרגי: נתתי לך להתרפק על הנוסטלגיה, אבל זה לא הדיון.

יבגני סובה: מבחינתם זה כמו יציאה לבילוי, כמו ללכת לסרט, כמו ללכת למסעדה.

יבגני סובה: הוא הולך לבנק לדבר עם הבנקאי.

יבגני סובה: אתם יודעים למה?

יבגני סובה: כי אותו בנקאי לא רק ששומע את כל המצוקות שלו, שומע מה עם הילדים, עם הנכדים, זה אורח החיים, מה שנקרא.

יבגני סובה: אז אני מבקש: אל תיקחו את זה מהאנשים שבאמת זקוקים לזה.

יעקב מרגי: אתה לא שם, אבל כבר לקחו.

יעקב מרגי: זה דיון סרק, זה לא הדיון עכשיו.

יבגני סובה: לפחות תשאירו משהו.

יעקב מרגי: תודה.

יבגני סובה: נתת לי שתי דקות, איבדתי את התחושה שלי, זה הכול.

יעקב מרגי: לקחת ארבע.

יעקב מרגי: מגיע לך, מותר, והעלית חיוך.

בועז טופורובסקי: המעבר מחשבון לחשבון בקלות, מה שנקרא "בלחיצת כפתור" הוא קריטי לכל הרפורמה.

יעקב מרגי: הוא לא מפלצת ולא מגלומני.

בועז טופורובסקי: כל אחד רואה את זה בעיניים שלו.

בועז טופורובסקי: הוא קריטי לאזרחי ישראל ולצרכנים בישראל, גם להורדת המחירים, גם לאפשרות לתחרותיות וגם לכל מה שקשור להלוואות ולאשראי והדברים שמתלווים לזה.

בועז טופורובסקי: כפיר, טל ואודליה, אני יודע שאתם עושים עבודה נהדרת וכוונתכם טובה ואני גם יודע שהייתם מההתחלה בסיפור הזה, אבל תמיד – ואני מזכיר את הדיונים שהיו ב-2018 – יהיו הגופים שהם נגד זה, הבנקים נגד זה.

בועז טופורובסקי: גם אם אני לא מסכים איתם, אני יכול להבין מאיפה מגיעה ההתנגדות שלהם.

בועז טופורובסקי: הם ירצו למשוך את זה.

בועז טופורובסקי: בדיונים אז על החוק חברי הכנסת רצו שזה יהיה שנתיים, הבנקים רצו ארבע, ובסוף הוחלט על שלוש שנים.

בועז טופורובסקי: הוחלט שזה יהיה שלוש שנים, ובלחץ של הבנקים נתנו אפשרות לשתי דחיות.

בועז טופורובסקי: באופן מפתיע, הבנקים רוצים להאריך את שתי התקופות.

יעקב מרגי: באופן לא מפתיע.

בועז טופורובסקי: מפתיע.

בועז טופורובסקי: אם עשיתי את זה במירכאות או לא, זה כבר משהו אחר.

בועז טופורובסקי: הם מבקשים עכשיו את ההארכה הראשונה וכבר מדברים על ההארכה השנייה.

בועז טופורובסקי: גם במכתב של נגיד בנק ישראל - - -

יעקב מרגי: שר האוצר לא עובד אצלם.

יעקב מרגי: שר האוצר יהיה ענייני, ורק אם צריך – הוא יבקש.

בועז טופורובסקי: אין ספק, אבל כבר נאמר שקיימת סבירות גבוהה כי תידרש דחייה נוספת.

בועז טופורובסקי: כל דחייה כזאת היא קריטית, מדובר על הרבה מאוד זמן שאנשים בעצם שבויים – בתכלס, הם שבויים בבנק שלהם.

בועז טופורובסקי: ברגע שאתה פותח חשבון, ברגע שאתה מתחיל לקחת הלוואה, אתה שבוי בבנק.

בועז טופורובסקי: אני חושב שצריך להתאמץ, וזה התפקיד שלנו לדאוג – דיברנו על זה גם בדיון הקודם – שיעמדו על החוק, שלא יאריכו איפה שלא צריך להאריך, ולהתאמץ שכל חיוב וכל זיכוי יוכלו לעבור בלחיצת כפתור, כולל צ'קים וכרטיסי אשראי.

בועז טופורובסקי: לדעתי עצם זה שאומרים שטכנולוגית זה קשה - - -

יעקב מרגי: בועז, ברשותך, אני אפריע לך באמצע הדברים שלך.

יעקב מרגי: אודליה, את יכולה לומר לי – אם יש לך את הנתון, את לא חייבת לענות אם אין לך – באחוזים, כמה עדיין משתמשים בצ'קים?

אודליה אוסטרובסקי משה: זה שייך לבנק ישראל.

טל הראל: אין לי פה את המספרים, אני לא רוצה לתת מספר שאני לא יכולה לעמוד מאחוריו.

טל הראל: אין לי בעיה להעביר אחרי הישיבה את הנתון הזה לוועדה.

טל הראל: אני רק יכולה להגיד לכם שבגלל שנוכחנו שהרבה לקוחות עדיין עושים שימוש בצ'קים, החלטנו שזה צריך להיכנס לתחולת החוק.

יעקב מרגי: החברה הישראלית חדשנית, אבל במובנים מסוימים היא גם שמרנית.

אודליה אוסטרובסקי משה: אגב, מבחינה טכנולוגית, גם אם יש מעט צ'קים צריך שיהיה פתרון מלא.

יבגני סובה: היום למשל משלמים שכר דירה בצ'קים.

יבגני סובה: 600,000 בעלי דירות שמשכירים דירות, משלמים בצ'קים.

בועז טופורובסקי: כפיר בטט אמר דברי טעם.

בועז טופורובסקי: הוא אמר שאולי לא נעמוד בזמנים, אבל נקטין את גודל ההיקף של מה שאפשר להעביר ומה שלא אפשרי להעביר.

בועז טופורובסקי: אני מבין את זה, אבל בסופו של דבר אנחנו חייבים להתאמץ כדי שיעמדו בזמנים.

בועז טופורובסקי: אם במרץ 2018 היו מסתכלים על מרץ 2021 כעל תאריך סופי, אני בטוח שהיו עומדים בזה.

בועז טופורובסקי: אבל מראש, כשמסתכלים על מרץ 2022, עכשיו אנחנו רק איזושהי חותמת גומי, שחייבים לעבור אותנו רק כדי להאריך לעוד חצי שנה, ובעוד חצי שנה יבואו עוד פעם.

יעקב מרגי: גומי ממוחזר הוא קשיח יותר, אז כדאי שיחשבו על הבקשה השנייה.

יעקב מרגי: עידן רול, בבקשה.

עידן רול: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

עידן רול: אני דוגל בשמירה על המידע שלך, ביכולת להעביר אותו ממקום למקום.

עידן רול: אני חושב שזה מעלה סוגיות מעניינות של קניין על המידע שלנו.

עידן רול: אפשר להגיד שזה של הבנקים, זה במידה רבה גם של הצרכן.

עידן רול: אני יכול להגיד לכם בנושא אחר לגמרי, אבל זו דוגמה למה אנחנו לא רוצים שיהיה – לפני מספר חודשים עברתי בין קופות חולים.

עידן רול: אין שום ממשק כמובן ובאותו יום גם לא היה תקליטור.

עידן רול: הפקידה אמרה לי: אני אדפיס לך את התיק הרפואי שלך ותיקח אותו בשקים לקופת החולים הבאה, שם אולי הם יסרקו את זה לתוך המערכת שלהם.

עידן רול: אנחנו לא רוצים את זה.

עידן רול: אין ספק שרוצים שהמעבר יהיה וטוב.

יעקב מרגי: הנושא הזה בעבודה כבר כמה שנים.

עידן רול: נכון, זה כבר הרבה זמן בעבודה.

יעקב מרגי: כדאי שתדע שהם לא עושים את זה בגלל התיאור שתיארת, אלא לצורכי מחקר.

יעקב מרגי: הם עובדים עכשיו על מסד נתונים רפואי של הבן אדם - - -

עידן רול: במטרה לא להקל על מעבר.

יעקב מרגי: זה מאגר חשוב לצורכי מחקר.

עידן רול: זה מאגר חשוב שהולך להעלות שאלות פרטיות מאוד מעניינות.

יעקב מרגי: וגם אתיות.

עידן רול: ושאלות אתיות מאוד מעניינות שבוודאי נדון בהן פה.

עידן רול: בכל מקרה, אני מכיר את המערכות של הבנקים, אני יודע שהן מערכות סגורות – עבדתי איתן – ומעניין אותי לדעת כמה שאלות קונקרטיות: האם התחלתם את הפיתוח במקביל לתהליך של החקיקה או שקודם סיימתם את כל התהליך עם הנגיד?

טל הראל: היינו חייבים לסיים קודם את תהליך החקיקה, כי הפיתוח תואם את האפיון העסקי.

טל הראל: אי אפשר לפתח מבלי שיודעים מה כללי המשחק, מה יעבור, מה לא יעבור.

טל הראל: תמיד יש את השלב של סיום החקיקה שקובעת את המתווה הכללי, אחרי כן יש את האפיון הטכנולוגי ולאחר מכן שלב הפיתוח.

טל הראל: לא הכול בטור - הפיתוח כן נעשה במקביל כמה דברים, כדי לקצר את הזמנים, אבל אם למשל מחר יחליטו שחקיקה מסוימת לא עוברת, אז אין מה להתחיל באפיון והפיתוח.

עידן רול: זה נכון מבחינת התכולות, אבל ידעתם שבכל מקרה צריך לייצר ממשק בסיסי, הממשק הראשוני שהוא עוד לפני התכולות, בין מערכות שונות.

טל הראל: אבל לא ידעו איזה מערכות כי לא ידעו מה ייכנס, אם הצ'קים בפנים או לא בפנים; אם ניירות ערך בפנים או לא בפנים.

יעקב מרגי: שקלתם מעבר הדרגתי?

כפיר בטט: כן.

כפיר בטט: התנגדנו לזה מאוד ואני גם אסביר.

כפיר בטט: לדעתנו מעבר הדרגתי יכול לגרום ליותר נזק מתועלת.

כפיר בטט: אם לקוח רוצה לעבור בנק ואני אומר לו שזה עובר וזה לא עובר וזה לא עובר – רמת האמון שלו במערכת כשפתאום הוא יגלה שזה לא עבר וכו', זה יגרום לבאים בתור לא להשתמש בזה.

כפיר בטט: האמון של האזרח במערכת הזאת – בגלל שזה הכסף שלו והחשש שזה לא יגיע – מבחינתנו זה הדבר הראשון שאנחנו נצטרך להימדד עליו, כלומר כמה הצרכנים בישראל סומכים על המערכת הזאת שכשהם עוברים הכול באמת יעבור.

טל הראל: גם עיקרון הסופיות – לקוח שעובר לא רוצה לגרור את זה למשך שנה.

טל הראל: יש התחלה, אמצע וסוף בסוף שבעה ימי עסקים.

טל הראל: הוא לא רוצה לחשוב שזה נמצא בבנק הזה, הצ'קים בבנק השני וכו'.

אודליה אוסטרובסקי משה: לשאלה אם התחלנו קודם פיתוחים – התחלנו פיתוחים של תשתית ועשינו סבב ועד סבב של תיקונים ועוד סבב של תיקונים.

עידן רול: אפשר היה להתחיל עם תשתיות.

אודליה אוסטרובסקי משה: לא רק את התשתיות, בנינו גם את המבנה של המסרים ואמרנו שבהמשך יכול להיות שמשהו ירד או משהו יתווסף.

אודליה אוסטרובסקי משה: אכן התחלנו קודם במה שאפשר היה, אבל לחלק גדול מהדברים היה צריך להמתין, לראות מה המתווה הסופי כדי להבין איפה אנחנו מזיזים את הדברים.

עידן רול: לא הייתי בדיונים האלה אז.

עידן רול: אני מקבל את הטענה שאמרתם מראש שאתם צריכים ארבע שנים, אבל ביחס לגאנט שהגשתם – איפה אתם נמצאים?

עידן רול: ביחס לגאנט של צפי של שלוש שנים – אתם עומדים בגאנט הפיתוח המקורי?

בועז טופורובסקי: לא, הם עבדו לפי ארבע שנים.

אודליה אוסטרובסקי משה: מה זה המקורי?

אודליה אוסטרובסקי משה: אנחנו מזיזים אותו.

אודליה אוסטרובסקי משה: לדוגמה, בפעם האחרונה הזזנו אותו כדי לראות איך בספטמבר אנחנו עומדים בלו"ז.

אודליה אוסטרובסקי משה: כשהגאנט עומד בזה שבספט

אודליה אוסטרובסקי משה: מבר אנחנו צריכים להיות בייצור, אז מבחינתנו בין 25% ל-30% מהפיתוחים של הבנקים הושלמו.

אודליה אוסטרובסקי משה: בהינתן דגימת קצב ההתקדמות כפי שאנחנו רואים אותה היום, במאמץ מסוים אנחנו יכולים להגיע ולהשלים בספטמבר בהינתן ששום דבר קיצוני לא קורה.

טל הראל: צריך גם לזכור את תקופת הקורונה.

טל הראל: שלושה חודשים כולם, לרבות הבנקאים - - -

יעקב מרגי: דווקא הקורונה לימדה אותנו, וכנראה שזה יהיה גם לעתיד, גם בלי הקורונה, וחברות ההיי-טק קפצו על זה ראשונות, שאפשר לעבוד מהבית.

טל הראל: נכון, אפשר לעבוד מהבית, אבל המערכות לא נמצאות בבית וצריך אנשים שיישבו בתוך הבנק, למרות שרבים נכנסו לבידוד.

טל הראל: גם בבנקים אנשים נכנסו לבידוד.

עידן רול: זה נכון.

עידן רול: בבנקים אין גישה מרחוק למערכות הבנקאות.

עידן רול: הן מנותקות מהאינטרנט הכללי.

יעקב מרגי: אל תתפלאו שאנחנו שואלים.

יעקב מרגי: השאלות שאנחנו שואלים אינן רק לידיעה, הן גם נרשמות וכך גם התשובות שלהם.

יעקב מרגי: כשהן נרשמות, זה דברי הימים של הכנסת ולפעמים זה גם דברי הימים של בתי-המשפט.

טל הראל: השאלות הן לגיטימיות מאוד.

עידן רול: הפיתוח נעשה ב- insourcing או ב-outsourcing ?

עידן רול: מי מפתח את כל זה?

אודליה אוסטרובסקי משה: אתה שואל בתוך מס"ב או בבנקים?

עידן רול: גם וגם.

אודליה אוסטרובסקי משה: מס"ב היא לא בטווח הבעייתי, כי הממשקים של מס"ב הם מסוימים.

אודליה אוסטרובסקי משה: לבנקים יש מערכות רבות שהם צריכים לפתח מול הלקוחות שלהם ומול הקשר בין המערכות בתוך הבנק, קשר מול חברות האשראי שבכלל לא נוגע למס"ב.

יעקב מרגי: נכון שאתם רוצים שנאשר לכם את הדחייה?

יעקב מרגי: אם נדבר ונדבר, לא נקרא את התקנות.

עידן רול: השאלה הייתה מאוד קונקרטית בעיניי, כי אם זה outsourcing של הבנקים אולי אפשר לתגבר בעלות נוספת את הפיתוח.

עידן רול: זאת אומרת להוסיף עוד מפתחים.

אודליה אוסטרובסקי משה: בחלק גדול מהפיתוחים מדובר במערכות הליבה של הבנק.

אודליה אוסטרובסקי משה: אנחנו תמיד משווים את זה לניתוח לב פתוח, שאי אפשר כל כך הרבה ידיים שמתעסקות בכל מיני מערכות.

אודליה אוסטרובסקי משה: כשנוגעים במערכות הליבה זה צריך להיות משהו שהוא סריאלי, ובדרך כלל עושים את זה עובדי הבנק.

יעקב מרגי: עו"ד לינור דויטש, מנכ"לית לובי 99, אני מקווה שנרגעת מהדיון הקודם.

יעקב מרגי: בבקשה.

לינור דויטש: תודה רבה על זכות הדיבור.

לינור דויטש: אני רגועה תמיד, חה"כ מרגי, זה המזג שלי, אז אל תתרגש.

לינור דויטש: אני רוצה להביע את מחאתי כשאני רואה את נציג איגוד הבנקים יושב אצלכם בחדר.

לינור דויטש: לנו הובהר שאנחנו יכולים להשתתף רק באמצעות הזום.

לינור דויטש: אז אם מאפשרים לנציג איגוד הבנקים - - -

יעקב מרגי: שאלתי אותך אם נרגעת מהדיון הקודם ואני אסביר לך.

יעקב מרגי: גם ועדת הכלכלה, ואפילו גברת לאה ורון שידועה כמנהלת לא פראיירית, מוגבלת להזמנת חמישה אורחים.

יעקב מרגי: עומדת לנו הזכות – אל תיקחי את זה אישית – בסוף-בסוף להכריע מי יהיה פה.

יעקב מרגי: זה נפל על איגוד הבנקים.

יעקב מרגי: בדיון הקודם הוא ישב לידך, בזום.

יעקב מרגי: אולי לא ראית אותו, אבל הוא ישב לידך בזום.

לינור דויטש: קודם כול, נשמח אם להבא, כשמאשרים הגעה של אורחים, שייתנו אישור גם לארגון החברתי היחיד שעוסק בנושא הזה.

לינור דויטש: אני רוצה להתייחס גם ללב העניין וגם למה שאמר נציג איגוד הבנקים, טיבי, שדיבר על השלמות, שמחכים שהמערכת תהיה מושלמת.

לינור דויטש: זה מאוד משעשע אותי שגופים שעדיין משתמשים בפקס ומחייבים שימוש בפקס, מדברים על שלמות המערכת.

לינור דויטש: זה מאוד-מאוד מצחיק שכשזה נוח – דוחים.

לינור דויטש: כמי שעבדה מאוד-מאוד מקרוב על הרפורמה של הבנקים, וסעיף אחר סעיף נלחמנו באיגוד הבנקים, שניסה תמיד לדחות כל סעיף וכל יישום, אני מוצאת את זה מאוד מטריד שהם מנסים עכשיו לדחות עוד פעם.

לינור דויטש: אני מאוד שמחה על הגישה של ועדת הכלכלה שלא מאשרת את זה בקלות, כי אני חושבת שהדחייה הזאת היא רק דחייה ראשונה לדחייה הנוספת שהם יקבלו.

לינור דויטש: אני רוצה לשים עוד נתון על השולחן.

לינור דויטש: במרץ 2021 אמור להתחיל את פעולתו הבנק הדיגיטלי החדש.

לינור דויטש: החסם הזה שאי אפשר לעבור עד אז בניוד דיגיטלי הוא חסם דרמטי, שהוא צינור חמצן לבנק הדיגיטלי החדש.

לינור דויטש: לא סתם הם נאבקים על הדחייה.

יעקב מרגי: מה שהערת עכשיו חשוב יותר מההערה שלך על המיקום של המוזמנים, מאיפה הם מדברים.

יעקב מרגי: קיבלת מחמאה בעקיפין.

לינור דויטש: קיבלתי, תודה רבה.

לינור דויטש: אני רוצה גם להגיד שאין לי ספק שגם כפיר בטט וגם טל הראל, שניהם אנשים שאני עובדת איתם מאוד מקרוב כבר תקופה ארוכה מאוד, הלב שלהם במקום הנכון ושהכוונות שלהם טובות.

לינור דויטש: אבל אני יודעת, בסופו של דבר, שכשהבנקים יושבים מאוד קרוב – לא סתם נציג איגוד הבנקים הגיע לשולחן ודחף לכם שדווקא הוא זה שיגיע – הם עסוקים כל היום בלפמפם כמה הם לא יכולים להספיק וכמה הם לא יכולים להספיק.

לינור דויטש: עם כל הכבוד, צ'קים לא צ'קים, נראה לי שבכל דחייה נוספת – אם עכשיו הולכים לקבל את הדחייה הזאת, שאני מתנגדת לה, אבל נניח שמקבלים אותה – צריך לקבוע מסמרות שזו אכן הדחייה האחרונה ולא תהייה דחייה נוספת בחצי השנה הנוספת שהם הצליחו להכניס בסעיף החוק, כי אני חושבת שזו שיטת העבודה של הבנקים ואנחנו רואים את זה לאורך כל הדרך: מה שאי אפשר לבטל, בואו נדחה.

לינור דויטש: זה מה שהם מנסים לעשות פה.

לינור דויטש: תודה.

יעקב מרגי: תודה, את נותנת לנו כוחות.

יעקב מרגי: באחד הדיונים אמרתי שלמדתי מהחתול הכתום שפלסטיק בגלגול הראשון שלו הוא גמיש, אחרי שממחזרים אותו הוא נהייה קשיח יותר.

יעקב מרגי: זה חומר למחשבה לגבי בקשה נוספת.

יעקב מרגי: עו"ד ליאת שטרק, משרד המשפטים, בבקשה.

יבגני סובה: את הקואליציה זה לא מעניין, שמת לב?

יבגני סובה: רק האופוזיציה נוכחת כאן.

יעקב מרגי: זו מחמאה בשבילי, קיבלתי אותה.

יבגני סובה: אתה היחיד שמתמודד עם האופוזיציה.

יעקב מרגי: אני אשם שאוהבים אותי?

יעקב מרגי: מה אתה רוצה, שאני אתלונן על זה?

ליאת שטרק: אני רוצה רק לדייק את הדברים שאמר קודם נציג משרד האוצר לעניין פרסום התזכיר.

ליאת שטרק: משרד המשפטים פועל בהתאם למוכנות הטכנולוגית ובהתאם לבקשות של הגורמים המקצועיים לעניין פרסום התזכיר.

יעקב מרגי: אז את אומרת לי שתזכיר החוק עדיין לא מוכן, שעוד לא נגעתם בו.

ליאת שטרק: לא.

ליאת שטרק: אני אומרת שאנחנו פועלים לקדם את הדברים בהתאם לדרישות - - -

יעקב מרגי: למה בהתאם לפיתוח הטכנולוגי?

יעקב מרגי: למה זה צריך להיות בהתאם?

ליאת שטרק: אנחנו מתאימים את הדברים לפיתוחים הטכנולוגיים ולדרישות שאנחנו מקבלים.

יעקב מרגי: אנחנו יודעים מה הפיתוחים הטכנולוגיים שצריכים להיות, נכון?

ליאת שטרק: נכון.

יעקב מרגי: אז למה צריך לחכות?

יעקב מרגי: אנחנו יודעים איזה פיתוחים טכנולוגיים אנחנו רוצים.

יעקב מרגי: צריך להתאים את החקיקה בהתאם.

ליאת שטרק: אני אומרת שוב, אנחנו אכן פועלים כדי להתאים את החקיקה ובהתאם ללוחות הזמנים והדרישות שמגיעות אלינו.

יעקב מרגי: לא הבנתי.

יעקב מרגי: מתי אני אקבל את החקיקה?

יעקב מרגי: מתי אזרחי ישראל ידעו שיש חקיקה מוכנה?

ליאת שטרק: כבר בחוק ההסדרים אנחנו הולכים לתקן - - -

יעקב מרגי: אתה מבין מה זה הסדרים...

עידן רול: למה בהסדרים אם יש שלוש שנים לעבוד על זה?

יעקב מרגי: בואו נאפשר לליאת.

יעקב מרגי: בהסדרים – מה?

ליאת שטרק: את כל ההקשרים שנוגעים לניידות בהקשר לצ'קים נרצה להסדיר כבר עכשיו.

ליאת שטרק: אנחנו פועלים למען זה.

יעקב מרגי: מנין לי הביטחון שתספיקי בחוק ההסדרים?

ליאת שטרק: אנחנו פועלים כדי לעשות את זה.

יעקב מרגי: את מודיעה לוועדה שבחוק ההסדרים הקרוב זה יכנס, למרות שזה לא לשביעות רצוננו, התיקון לחקיקה המתבקש?

ליאת שטרק: אנחנו מדברים על התיקון של חוק צ'קים ללא כיסוי והתיקון לחוק סליקה אלקטרונית, כדי לאפשר מעבר של צ'קים.

יעקב מרגי: וזה יהיה בחוק ההסדרים הקרוב?

יעקב מרגי: תראה לאיזה מצב הגענו, שאני שואף שזה יכנס לחוק ההסדרים.

יעקב מרגי: תאמרי לי דברים ברורים, גברתי, זה יהיה בחוק ההסדרים הקרוב?

ליאת שטרק: אנחנו רוצים לקדם את הנושא של ניידות צ'קים - - -

יעקב מרגי: "רוצים" זה לא תשובה לפרוטוקול.

יעקב מרגי: את הריבון, את משרד המשפטים, את יכולה לתת לי תשובה אם זה יכנס לחוק ההסדרים?

יעקב מרגי: איך הידרדרתי, שאני מוודא שזה יכנס לחוק ההסדרים.

ליאת שטרק: אני חס וחלילה לא רוצה להיכנס לעניינים האלה.

ליאת שטרק: אני אומרת שוב, ברגע שקיבלנו דרישות מגורמי המקצוע לקדם את הנושא של ניידות צ'קים, אנחנו פועלים להכין את דבר החקיקה הרלוונטי.

יעקב מרגי: זה יהיה בחוק ההסדרים או לא?

ליאת שטרק: את העניין של ניידות צ'קים אנחנו כן רוצים לקדם את זה שם.

יעקב מרגי: ושאר הדברים?

יעקב מרגי: חשבתי שאני פוליטיקאי.

יעקב מרגי: אני שואל שאלות ברורות וגם "אין תשובה", זו גם תשובה.

יעקב מרגי: "אני לא יודעת", "אני לא יכולה להבטיח" – אבל תעני לי, העיקר שתעני לי.

ליאת שטרק: אני יודעת להגיד על הנושא שבו אני מטפלת בזמן האחרון, שעניינו ניידות צ'קים, ושם אנחנו רוצים להסדיר את הדברים במסגרת חוק ההסדרים.

ליאת שטרק: זה המידע שאני יודעת להגיד עכשיו.

יעקב מרגי: אני לא מצליח לקבל תשובות.

יעקב מרגי: כפיר או טל או מי שצריך לענות לי, ברגע שתושלם החקיקה בסוגיית הצ'קים, העסק הזה ינוע?

יעקב מרגי: הרפורמה תיושם או שיש דברים אחרים שיצוצו?

כפיר בטט: אני אומר שוב ואני אחדד, כי אני מבין שיצא מדבריי כאילו שאני מאשים את משרד המשפטים במשהו - - -

יעקב מרגי: לא, אתה לא מאשים, אנחנו אחרי זה.

כפיר בטט: חשוב לי מאוד להבהיר, כי יש פה עבודה בין-ממשלתית מאוד טובה שנעשית וחס וחלילה לא התכוונתי - - -

יעקב מרגי: אני האחרון שאסכסך ביניכם.

כפיר בטט: לא אתה, אבל כנראה שכך יצא מדבריי.

כפיר בטט: אני אומר שוב, אנחנו לא מבקשים את הדחייה בגלל הסיפור הרגולטורי.

כפיר בטט: אנחנו סמוכים ובטוחים שהסיפור הרגולטורי יושלם הרבה לפני שאנחנו נגיע למועד התחולה, גם אם לא הייתם מאשרים את הדחייה.

יעקב מרגי: מבחינתי אתה הממונה על יישום החוק.

יעקב מרגי: מבחינתי אתה עכשיו ישראל כץ.

יעקב מרגי: אתה יכול להבטיח לי שכל הקשקשת הזאת של תיקוני חקיקה, הכול, שלא יצוצו לי דברים אחרים, הכול ייכנס בחוק ההסדרים?

כפיר בטט: הדבר היחיד שנוגע לחוק הניידות, שטרם הושלם, יובא עכשיו בחוק ההסדרים.

כפיר בטט: אין דברים נוספים.

יעקב מרגי: יובא.

יעקב מרגי: אתה מודיע עכשיו לפרוטוקול שיובא.

כפיר בטט: אני אומר שוב – כמובן שיש ממשלה שמחליטה, יש יועץ משפטי שמאשר ויש כנסת שמאשרת.

לאה ורון: מה אתם תמליצו לממשלה?

כפיר בטט: אנחנו ממליצים לממשלה להביא את תיקון החקיקה הנותר, היחידי, לעניין הניידות בין בנקים, כבר בחוק ההסדרים הקרוב.

כפיר בטט: עניתי הכי ברור שאני יכול, אם תרצו לחדד את זה – אני אנסה לחדד.

יעקב מרגי: סליחה על החוצפה והיוהרה ושגעון הגדלות שלי כיו"ר ועדת הכלכלה, אני מבקש להיות מכותב לפנייה הזאת לממשלה.

יעקב מרגי: כשאתה מעביר את החומר לחוק ההסדרים, בפרוצדורות, אני רוצה לדעת על זה כיו"ר ועדה.

כפיר בטט: בסדר גמור.

כפיר בטט: אני אברר מה זה בדיוק אומר - - -

יעקב מרגי: הנה, אני אומר לך.

יעקב מרגי: לו יצויר שאני מאשר את הארכה, אני אגרור את חוק ההסדרים בוועדה הזאת וכל מה שתצטרכו פה אם זה לא יהיה בפנים.

כפיר בטט: בסדר גמור.

כפיר בטט: ליאת שטרק, יש לך להשלים דברים?

ליאת שטרק: אני רק רוצה לחזור על הדברים, שאנחנו נקדם את החקיקה שקשורה לניידות צ'קים בחוק ההסדרים.

ליאת שטרק: אנחנו פועלים בשיתוף פעולה עם שאר הגורמים כדי לעשות את זה.

יעקב מרגי: אןקיי, תודה.

יעקב מרגי: היית אומרת את זה בהתחלה והיינו חוסכים את השאר.

יעקב מרגי: יש אורחים בזום שרוצים להתבטא לפני שידבר טיבי רבינוביץ'?

יעקב מרגי: אין.

יעקב מרגי: טיבי, בבקשה.

טיבי רבינוביץ': שני דברים: לגבי סוגיית הצ'קים – השאלות שלך במקומן.

יעקב מרגי: רגע, מישהו בזום מנסה לדבר.

יעקב מרגי: כן, מי מדבר?

יעקב מרגי: זה על השתק.

יעקב מרגי: "די לבנקים מעל החוק" – אני מבטיח לך שנעשה לזה די, הם לא יהיו מעל החוק.

יעקב מרגי: בבקשה, טיבי.

טיבי רבינוביץ': בסוגיית הצ'קים – אני מבין את השאלות שלך והן במקומן.

טיבי רבינוביץ': אני גם מבין את הוועדה שרוצה להחיש כמה שיותר את התהליך.

טיבי רבינוביץ': סוגיית הצ'קים היא סוגיה מאוד-מאוד מורכבת ולא פשוט לקדם במהירות את תיקון החקיקה, מכיוון שצריך לקבל החלטות – צריך לקחת את הצ'קים האלה שניתנו - - -

יעקב מרגי: טיבי, אני איתך.

יעקב מרגי: אני האדם הכי פרפקציוניסט כשמדובר בכסף שלי.

יעקב מרגי: אני אגיד לך מה אני לא שומע ממך.

יעקב מרגי: אני מבין, אני לא מופתע.

יעקב מרגי: יש שני בנקים גדולים, שולטים על נתח גדול מהשוק, קרוב ל-70%, ובתחרות הזאת הם לא הולכים לקחת עוד לקטנים, יש רק סיכוי שהקטנים ייקחו מהם.

יעקב מרגי: צריך לשים את זה במרכז השולחן ולדבר על זה.

יעקב מרגי: אין כללי תחרות, כי אם התחרות הזאת, הרפורמה זאת, תביא לכך שזה יהיה 75%, אז היא נכשלה.

טיבי רבינוביץ': אני רוצה לתת לך תשובה בעניין הזה, מכיוון שאני מכיר את כל התמונה, אני מכיר פחות או יותר את ההתקדמות של כולם.

טיבי רבינוביץ': לא פעם, דווקא בנקים שהם בינוניים ולפעמים יותר קטנים, קשה להם יותר לעמוד בקצב של פיתוח מהיר כמו לבנק גדול.

יעקב מרגי: אמרתי זאת בדיון הקודם והנוכחי.

טיבי רבינוביץ': נכון.

טיבי רבינוביץ': לכן לפעמים התמונה בכללותה, מכיוון שמדובר בכל הבנקים - - -

יעקב מרגי: מסכים איתך.

יעקב מרגי: אנחנו לא רוצים לעשות משהו שהוא פרטאץ', אלא משהו יסודי, רציני, בלי תקלות, בלי באגים – בלשון המתכנתים – לעשות לו הרצות.

יעקב מרגי: הנה אני אומר, תעשו סימולציות עד בלי די, עד שתיווכחו שהכול מרושת במעבר, אבל תעשו.

יעקב מרגי: זה לא כיסוי לא לעשות.

יעקב מרגי: אתה חוזר כל הזמן על החששות, ואני איתך בחששות, אבל אני רוצה להיווכח מה שלא נוכחתי לדעת.

יעקב מרגי: אני רוצה להיווכח שאכן כל המערכות מגויסות למימוש הרפורמה הזאת.

טיבי רבינוביץ': בשביל זה יש לך נציגי ממשלה ואתה יכול לשאול אותם.

יעקב מרגי: לא, אני רוצה לשמוע גם מהצלע השלישית במרכבה, הגלגל השלישי.

טיבי רבינוביץ': גם אנחנו – וזו הערה להערתו של חבר הכנסת טופורובסקי – ברגע שהתקבלה החלטה, התגייסנו.

טיבי רבינוביץ': אני חושב שהמערכת מגויסת, כי אנחנו רוצים לסיים עם זה.

טיבי רבינוביץ': אנחנו לא יכולים לעסוק באלף ואחד פרויקטים עסקיים אחרים כי אנחנו מבצעים הרבה פרויקטים כאן.

יעקב מרגי: כל הכבוד.

יעקב מרגי: זו אמירה חשובה.

יעקב מרגי: התכנסו ולו רק לשמוע את זה מאיגוד הבנקים, כדי להסיר מכם חשש שאתם מעכבים או לא אוהבים את זה.

יעקב מרגי: נכנסה תוך כדי הדיון, בלהט הדברים, חברת הכנסת הילה וזאן.

יעקב מרגי: את חברת הכנסת וזאן אני מכיר מההשתתפות התמידית שלה בוועדת החינוך בכנסת העשרים.

יעקב מרגי: אנחנו מברכים אותך גם על כניסתך לכנסת וגם להצטרפותך לוועדת הכלכלה.

יעקב מרגי: זה כבוד, זה מוסיף לנו.

הילה שי וזאן: תודה רבה.

יעקב מרגי: נשמח שהמפלגה שלך לא תעמיס עלייך הרבה ועדות, כדי שתוכלי להיות נוכחת אצלנו בוועדה.

יעקב מרגי: תראי את חברי הכנסת מהאופוזיציה, יושבים מתחילת הדיון ואני נהנה מהם.

הילה שי וזאן: זה בגלל היושב-ראש.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אובייקטיבית, חברי הכנסת צריכים למלא מכסות בוועדות אחרות, בדיונים מקבילים, ולפעמים גם האזרחים וגם אורחים בוועדה מרגישים כאילו חברי הכנסת לא מייחסים חשיבות לדיון, אבל תהיו במקום חבר כנסת שבא מדיון אחר, נכנס לפה ורוצה להביע עמדה וצריך מייד לרוץ לוועדה אחרת כי גם שם הוא חבר ועדה.

יעקב מרגי: זו הדינמיקה בכנסת.

יעקב מרגי: חברי האופוזיציה יכולים להרשות לעצמם להיות יותר נוכחים, מה גם שהם פנויים יותר כי אין להם תפקידים אחרים.

יעקב מרגי: כאמור, אנחנו מקדמים אותך בברכה ומאחלים לך בהצלחה.

עידן רול: אני מרגיש שנעשה מאמץ גדול ועדיין, העובדה שאין עליכם, הבנקים, סנקציות אם לא תעמדו בדד-ליין, נותנת את ההרגשה שאולי לא בהכרח ממקסמים את הצורך.

עידן רול: אם היה פה עכשיו פוטנציאל של אפליקציה של בנק שצריכים למכור אותה או להוציא לשוק – אני חושב שאפשר לתגבר מאמצים גם ברמת הממשקים.

עידן רול: זה לא פונה לאף אחד מכם פה ספציפית, אתם באמת נותנים תשובות.

עידן רול: אני אישית, על אף ההסברים, לא השתכנעתי.

עידן רול: אני חושב שבסופו של דבר חזקה עליכם להוכיח שעשיתם את המקסימום.

עידן רול: הבנקים הם גופים חזקים עם כיסים מאוד עמוקים.

עידן רול: אני מגיע מעולם של פיתוח, אני חושב שכדי להאיץ את הפיתוח יש הרבה דברים והרבה משאבים שאפשר לעשות ואני מביע חשש שדחייה פה תהיה תחילה של דחיות נוספות.

עידן רול: אני אישית לא השתכנעתי שיש פה צורך בדחייה.

יעקב מרגי: יכול להיות שאם היה מאמץ גדול יותר וכולם היו מגויסים, היו עומדים בשלוש שנים.

יעקב מרגי: מה שעומד לזכות הבקשה זה שכבר נאמר בדיונים אז שרוצים ארבע שנים.

יעקב מרגי: היה לחץ, גם של האוצר וגם של הגורמים בדיון לשלוש שנים, ונתנו את המתווה הזה.

יעקב מרגי: הנה אני אומר לכם, אם הוועדה תאשר את הארכה, אנחנו צריכים להיווכח שאתם מבינים שהארכה הבאה אינה מובנת מאליה.

יעקב מרגי: אני לא רוצה לתת לכם כביכול אופציה, אבל אנחנו נדרוש הסברים עמוקים יותר, נוקבים יותר וגם יהיו לנו סנקציות.

יעקב מרגי: אמרתי והשתמשתי בשוט, למרות שבדרך כלל לא אומרים את זה, כי אדם שמאיים לא עושה.

יעקב מרגי: אדם צריך לחכות בשקט-בשקט, וכשמביאים לו את זה אז יש את השוט.

יעקב מרגי: הנה אני אומר לכם, משרד האוצר, אתם תפגשו אותי בחוק ההסדרים.

יעקב מרגי: לכן אל תחכו.

יעקב מרגי: שמעת את עו"ד ליאת שטרק?

יעקב מרגי: לא מדדתי לה לחץ דם בסוגיית תזכיר החוק, כי היה לה לחץ דם נמוך.

יעקב מרגי: אתה מבין שמפה אתם הולכים לעבוד, להאיץ את זה.

יעקב מרגי: חוק ההסדרים הוא לא מובן מאליו.

יעקב מרגי: חוק ההסדרים זה בית ספר אחר, ישבו פה חברי אופוזיציה, ובצדק, שיעשו את המוות לממשלה.

יעקב מרגי: פה חברי הכנסת ענייניים, הם יושבים ומוכנים לתמוך בזה עכשיו, כשאני מביא את זה, בתנאי שהם יודעים שהארכה הבאה לא מובנת מאליה.

בועז טופורובסקי: שלא תהיה עוד ארכה, שיעמדו בזה.

בועז טופורובסקי: אם הם באים לבקש מאיתנו ארכה, שיתחייבו שזו תהיה האחרונה, ולא כמו במכתבים שלהם בהם הם כבר אומרים שהם יבקשו עוד אחת.

יעקב מרגי: אם הם יגידו עכשיו שהם מבקשים את הארכה הזאת ושהם יבקשו את הארכה הבאה, הם לא יקבלו לא את זו ולא את הבאה.

עידן רול: אם היה פה לקוח בסוף שדורש את המוצר, המוצר היה מוכן בזמן.

עידן רול: אין גבול לארכות בעולם הטכנולוגי.

עידן רול: אני מגיע מעולמות הפיתוח, אין גבול לארכות שאפשר לקבל.

עידן רול: הלקוח פה הוא בסופו של דבר אוסף של אנשים שיוצרים ציבור והם מוחלשים.

עידן רול: הם לא יכולים לבוא ולהגיד לכם שאם לא תסיימו את זה בזמן, אנחנו לוקחים את הדברים שלנו והולכים.

עידן רול: לכן נטיית הלב שלי היא לא.

יעקב מרגי: אובייקטיבית יש פה שני צדדים – המשרדים והפרויקטורים שמובילים.

יעקב מרגי: הבנקים באו לחתונה הזאת כמי שכפאו שד.

יעקב מרגי: הם עונים אמן בעל כורחם.

עידן רול: בסדר גמור.

עידן רול: יש ארגונים חזקים שמשיתים עליהם רגולציה.

יעקב מרגי: מה שעומד בנקודת הזכות זה שכדי שמשרדי הממשלה יתקדמו בחלק מהדברים, הם היו תלויים בבנקים.

יעקב מרגי: בהתחלה הבנקים - - -

עידן רול: אני מלין פה על הבנקים, אדוני היושב-ראש.

יעקב מרגי: לא הבנקים מבקשים הארכה.

יעקב מרגי: אני לא הולך להיענות לבקשת הבנקים, אני אומר את זה לאוצר.

הילה שי וזאן: השאלה היא איך אנחנו מוודאים את זה שהארכה הזאת תהיה סופית ולא תהיה עוד אחת.

עידן רול: נאמר פה שעיקר הפיתוח הוא בבנקים ולכן אני אומר שזה על הבנקים.

יעקב מרגי: כמעט ואין לנו שוט.

יעקב מרגי: בואו נאמר שאני לא מאשר את הארכה, מי ירוויח מזה?

בועז טופורובסקי: הם יעמדו בזה.

בועז טופורובסקי: הם יעבדו הרבה יותר קשה.

עידן רול: שיכפילו את מספר המפתחים.

יעקב מרגי: בדרך כלל, בקרב לא מגלים את החולשות.

יעקב מרגי: בטרם בואי לדון בסוגיה, חשבתי איפה השוט שיכול להיות לי.

יעקב מרגי: בוא נניח שאני לא מאשר להם עכשיו את הארכה – וואוו, עשיתי.

יעקב מרגי: הנה, יעקב מרגי, כחבר כנסת.

יעקב מרגי: עכשיו כל מהדורות החדשות, כל הכתבים הכלכליים, הכול, מקבל.

יעקב מרגי: אבל אני לא שם, לא מעניין אותי.

יעקב מרגי: אני רוצה להיות תכליתי, מעשי ואפקטיבי.

יעקב מרגי: לכן אני אומר, אם בעל הדבר שרוצה בזה אומר: יש לי קושי לסיים במרץ 2021, אני רוצה ארכה – יכולתי לומר להם שידברו איתי במרץ, אבל זה לא יהיה חכם.

טל הראל: הם צריכים להיערך.

יעקב מרגי: אני נותן להם אופק שירות די גדול, שנה ושלושה חודשים ויותר.

יעקב מרגי: אין עילה ואין הצדקה לבקש עוד ארכה.

יעקב מרגי: הנה, אני אומר לכם את זה.

יעקב מרגי: כדי להוכיח דמי רצינות, זה יהיה חוק ההסדרים הקרוב.

יעקב מרגי: אם לא יושלמו תיקוני החקיקה בחוק ההסדרים, כפי שביקשתי – אני דורש לקבל עדכון שאכן זה נעשה – ואם לא, כפי שאיימתי, למרות שבדרך כלל אני לא אוהב לעשות את זה, אני אעכב דברים אחרים שקשורים לאוצר, שקשורים למערכת הבנקאות, שקשורים לשוק ההון, אם הנושא הזה לא יקודם.

יעקב מרגי: לא יהיה קל, אל תעזו לבקש בקשה שנייה.

בועז טופורובסקי: במובן הרחב, כל חיוב-זיכוי, לא שזה יהיה בלי אשראי וכו'.

יעקב מרגי: ברור.

יעקב מרגי: אני מציע לקרוא את התקנות.

מרב תורג'מן: "תקנות התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2019) (דחיית תחילתו של פרק ב' לחוק), התש"ף-2020 "בתוקף סמכותי לפי סעיף 3(א) לחוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2019), התשע"ח-2018, (להלן – החוק), בהסכמת נגיד בנק ישראל ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: "דחיית יום התחילה של פרק ב' לחוק – 1.

מרב תורג'מן: יום התחילה כמשמעותו בסעיף 3(א) לחוק יידחה בשישה חודשים, ליום ט"ז בתשרי התשפ"ב (22 בספטמבר 2021)".

מרב תורג'מן: אני חושבת שיש מקום לנסח את ההוראה הזאת אחרת.

מרב תורג'מן: אני חושבת שצריך לנסח כך: תחילתו של פרק ב', כנוסחו בסעיף3(א) לחוק התוכנית הכלכלית ...

מרב תורג'מן: ביום 22 בספטמבר 2021.

מרב תורג'מן: אין צורך לחזור שוב על התאריך העברי ועל התאריך הלועזי וגם לא לומר שישה חודשים.

מרב תורג'מן: אני אתייעץ על כך עם מחלקת חקיקת משנה.

יעקב מרגי: מה שתסכימו ביניכם מוסכם עלינו.

יעקב מרגי: חבריי, מי בעד התיקון?

יעקב מרגי: בעד – 5

יעקב מרגי: אין מתנגדים, אין נמנעים - - -

עידן רול: ביד כבדה ומתוך כבוד ליושב-ראש ולהצמדה לחוק ההסדרים.

עידן רול: אני רוצה שיירשם לפרוטוקול שבעוד שנראה שאתם עושים את עבודתכם נאמנה, חסר תמריץ לבנקים להשקיע את אותו מאמץ בדבר הזה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: אני חושב שגם בלי שתבקש, זה נרשם בפרוטוקול.

יעקב מרגי: אני מודה לחברי הכנסת, זה לא מובן מאליו.

יעקב מרגי: המבקשים, זה לא מובן מאליו, קיבלתם את זה, אבל תגלו רצינות ותגמרו עם זה כבר.

יעקב מרגי: אין כבילות בעידן המודרני, תשחררו את האנשים מהכבילות.

יעקב מרגי: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.