ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 16, 2020-07-06 10:34

דוד ביטן: בוקר טוב.

דוד ביטן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

דוד ביטן: על סדר יומנו אירוח יושב ראש הסוכנות היהודית מר יצחק (בוז'י) הרצוג, אותו אנחנו מכירים שנים, ולאחר מכן דיון בנושאים האלה שקשורים לסוכנות והממשק בינינו לבינם בכל מה שקשור לקליטת עלייה.

דוד ביטן: כתבו לי כמה דברים לומר אבל במקום לקרוא אותם, אני אומר לך דבר אחד.

דוד ביטן: שנים הסוכנות פעילה בתחומים שהיא עושה והקשר שלה למדינת ישראל, הוא קשר אמיץ ואי אפשר בלעדיה.

דוד ביטן: מתי היו האמנות שתיקנו?

גוש שוורץ: 2017.

דוד ביטן: פועלים על פי אמנות מ-2017, אלה שאת חלקן אני תיקנתי, כי בעידן החדש המשפטי הם לא יכלו כמעט לעבוד כי לא חשבו על כל מיני דברים שהיום הסוכנות עושה.

דוד ביטן: לכן היינו צריכים לטפל בזה, כי אין מישהו אחר שיכול לעשות את זה, למעט הסוכנות.

דוד ביטן: בנוסף לכך אני יודע שהסוכנות – בנוסף לכך שכל שנה היא מביאה לכאן הרבה מאוד בני נוער כדי שיכירו את מדינת ישראל ואולי יעלו לישראל – אבל לא הכול זה עלייה אלא גם הקשר הזה לישראל, יש לו חשיבות גדולה מאוד.

דוד ביטן: צעיר שמגיע לישראל ונוצר קשר עם ישראל, למוחרת היא יהיה סטודנט ואחר כך הוא אולי יהיה בתפקיד בכיר מאוד בארצות הברית והוא צריך את הקשר הזה כי אנחנו צריכים את היהודים שם, שהקשר שלהם לישראל יהיה קשר חשוב.

דוד ביטן: זה עוזר לנו גם בקו ההסברתי וגם בדברים אחרים.

דוד ביטן: אני יודע שהסוכנות – ואנחנו נדבר על זה, מדינת ישראל צריכה להיכנס לתחום – עוזרת בצורה בלתי רגילה לקהילות הקטנות.

דוד ביטן: זאת לא בעיה בקהילות הגדולות.

דוד ביטן: תמיד יש בעיות אבל לא בארצות הברית, בקנדה, במקסיקו, בצרפת, גם בדרום אפריקה כי יש שם אנשים שתורמים כסף ומנהלים את העסק כמו שצריך, אבל הבעיה היא בקהילות הקטנות.

דוד ביטן: גם בעיה של חינוך, גם בעיה של כל השירותים בקהילה וגם הבעיה של ביטחון שאין בקהילות הקטנות.

דוד ביטן: כאן הסוכנות בשנים האחרונות לקחה את זה לידיה ועושה עבודה מצוינת.

דוד ביטן: יוצא שיהודים מקהילות אחרות תורמים למשימה הזאת, בעוד ישראל, שהיא הקהילה הכי גדולה, לא שמה את היד בכיס בדברים האלה.

דוד ביטן: היא שמה דברים אחרים אבל לא בכל מה שקשור לקהילות קטנות בחוץ לארץ וגם אנחנו צריכים לתרום את שלנו.

דוד ביטן: לא רק יהודי ארצות הברית, לא רק יהודי קנדה, לא רק יהודי מקסיקו וכל היהודים העשירים אלא גם בישראל צריכים לתת את שלהם בכל מה שקשור לקהילות קטנות.

דוד ביטן: יש קהילות גדולות שגם היו צריכות עזרה כמו קהילת צרפת וכולי.

דוד ביטן: דבר נוסף שצריך לקחת אותו בחשבון הוא שהקהילות היהודיות הגדולות נפגעו בעידן הקורונה והן נפגעו בצורה בלתי רגילה.

דוד ביטן: בצרפת נדמה לי שנפטרו קרוב ל-2,200 אנשים מהקהילה היהודית, באנגליה אמרו לי שנפטרו קרוב ל-6,000 יהודים.

דוד ביטן: אני לא יודע כמה בארצות הברית, בניו-יורק ובמקומות האלה, אבל לדעתי המספרים הם מאוד מאוד גדולים.

דוד ביטן: דבר שני.

דוד ביטן: התפתחות האנטישמיות היום היא בלתי רגילה במיוחד באירופה.

דוד ביטן: נוסף לזה גם את החיזוק הכלכלי כאשר מדינת ישראל התחזקה מבחינה כלכלית ועקב כך אנחנו צופים גל עלייה גדול, אולי בעיקר 2021 אבל זה יתחיל קצת ב-2020 ויעבור ל-2021.

דוד ביטן: הגענו למצב שאנחנו צריכים להתארגן לגל העלייה הזה והסוכנות היא נדבך מרכזי בכל מה שקשור לעליית יהודים מחוץ לארץ ומתברר שגם לקליטתם בארץ.

דוד ביטן: זה בכלל לא תפקיד הסוכנות.

דוד ביטן: היא צריכה להביא את היהודים לארץ ומי שצריך לקלוט את היהודים בארץ, זאת מדינת ישראל ולא הסוכנות היהודית אבל גם בזה היא משתתפת.

דוד ביטן: אני רומז לדברים עליהם אנחנו צריכים לדבר.

דוד ביטן: בבקשה, יושב ראש הסוכנות, אני מעביר לך את זכות הדיבור.

יצחק הרצוג: שלום רב לכולכם.

יצחק הרצוג: זה תמיד כבוד להיות כאן בוועדה הזאת ובכנסת בכלל.

יצחק הרצוג: אני רוצה לברך אותך אדוני יושב ראש הוועדה דוד ביטן.

יצחק הרצוג: אתה משמש מזה שנים כיושב ראש שדולת העם היהודי, נושא שאתה קידמת בכנסת כבר כמה שנים טובות.

יצחק הרצוג: אנחנו אסירי תודה לך על שיתוף הפעולה ומאחלים לך הצלחה וגם לוועדה הזאת ואני אציין שגם עת כיהנתי כראש האופוזיציה במשך חמש שנים, הקפדתי להיות חבר הוועדה הזו.

יצחק הרצוג: ויתרתי על כל ועדה אחרת ובאתי להיות בוועדה הזו.

יצחק הרצוג: לא פיללתי שאני אהיה יושב ראש הסוכנות, אבל אני חושב שהוועדה הזו, יש בה חשיבות עצומה לעתיד בניינו של העם היושב בציון וזאת שליחות שאני תמיד מכנה אותה מטה-פיזית.

יצחק הרצוג: היא באה ממקום שאתה לא יכול באמת לנתח אותו, איזשהו מנוע שואב לכיוון הביתה לאומי שלנו.

יצחק הרצוג: לכן טוב ונכון שהמקום הזה, הוועדה הזאת תוכל לפקח וללוות את התהליכים הכול כך חשובים שמלווים את עמנו.

יצחק הרצוג: היום נתעסק פחות בתפוצות אדוני היושב ראש, אני אשמח לבוא ולקיים דיון שלם על מצב היהודים בתפוצות וכמובן לענות לכל שאלה שתתבקש.

יצחק הרצוג: כזכור, אנחנו הארגון היהודי הגדול ביותר בעולם.

יצחק הרצוג: חגגנו בשנה שעברה 90 שנים.

יצחק הרצוג: הארגון שהוטל עליו לכונן את הבית הלאומי של העם היהודי בארץ ישראל.

יצחק הרצוג: לאחר מכן הוטלה עלינו המשימה הגדולה של העלאת יהודים מכל קצוות תבל, כארבעה מיליון יהודים עד היום, 35,000 בשנה שעברה מ-45 מדינות ובדור האחרון אנחנו גם נעלה בגלובלי בתכניות מתכניות שונות.

יצחק הרצוג: נשמח להתייחס לכל.

יצחק הרצוג: אני רוצה לציין מי בא אתי.

יצחק הרצוג: קודם כל, עמיתי וידידי סם גרונדוורג שהוא הנשיא העולמי של קרן שנמצא אתנו כאן.

יצחק הרצוג: קרן היסוד שותפה מרכזית בכל התחומים שקשורים לסוכנות היהודית, בוודאי לעלייה וקליטה.

יצחק הרצוג: המנכ"לית שלנו, אמירה אהרונוביץ' שתיכף תציג את כל הפעילות שקשורה לעלייה וקליטה.

יצחק הרצוג: אמירה היא האישה הראשונה בתפקיד הזה.

יצחק הרצוג: היא קודם כל בזכות עצמה אבל מזה 90 שנים לא הייתה אישה שהובילה את הארגון ואני מאוד גאה בכך שאישה מובילה את הארגון.

יצחק הרצוג: ג'וש שוורץ, מזכ"ל הסוכנות שמוכר לכל אחד ואחד בכנסת, עושה מלאכת קודש מזה שנים, כולל השדולה ואנחנו מודים לך מאוד, ג'וש.

יצחק הרצוג: שי פלבר זה מקרוב בא.

יצחק הרצוג: דהיינו, כשאני הייתי חבר בוועדה, היה כאן יהודה שרף כמי שהיה אחראי על העלייה והקליטה בסוכנות היהודית, שזאת אימפריה חשובה מאוד.

יצחק הרצוג: שי נכנס לתפקידו בתקופת הקורונה ואנחנו מאחלים לו המון הצלחה.

יצחק הרצוג: הוא יענה לכל השאלות הנדרשות.

יצחק הרצוג: אייל שוויקי, ראש המטה שלי, והדיה ליבוביץ, העוזרת שלי.

יצחק הרצוג: לירון, הדוברת שלנו.

יצחק הרצוג: לגופו של עניין חברותיי וחבריי.

יצחק הרצוג: אנחנו צופים גל עלייה גדול מאוד בעקבות הקורונה, בערך 250,000 עולות ועולים בין שלוש לחמש שנים.

יצחק הרצוג: כלומר, אם היינו בשנה שעברה ב-35,000, סביר להניח, בהערכה סבירה, שאנחנו נגיע ל-50,000 בהינתן תנאים בהם המדינה פתוחה ונגישה יותר כמובן, אבל לאור עוצמת הביקושים האדירה שאנחנו נתקלים בה – ואנהי מיד אפרט – לאור הנסיבות שאפשר לקרוא להן באנגלית פוש אנד פול – כלומר, מה שדוחף אותך ומה שמושך אותך.

יצחק הרצוג: פקטורים של משיכה כוללים את המצב הקשה בקהילות בכל רחבי תבל, במיוחד קהילות קטנות אבל לא רק.

יצחק הרצוג: עלייה באנטישמיות גם בתקופת הקורונה וגם לאחר הקורונה.

יצחק הרצוג: המצב שבו אנשים, זה התבשל בתוכם, תחושת ייעוד ושליחות עמוקה ולא ידעו מתי זה יבוא להם וכשהם בידוד וסגר אומרים לעצמם שעכשיו זה הזמן, ועוד מרכיבים ממרכיבים שונים שנשמח לדון בהם.

יצחק הרצוג: אני רק אציין בקצרה, כדי לתת לאמירה להציג, שכאשר אנחנו צופים 250,000 עולות ועולים בחמש השנים הקרובות, אנחנו מעריכים הרבה מאוד זהירים והרבה מאוד בעלי מקצועות חופשיים או בעלי מקצועות בכלל.

יצחק הרצוג: אנחנו גם זוכרים שהעלייה, גם בתקופות הקשות ביותר בהיסטוריה של המדינה, היא זו שהביאה צמיחה, התאוששות והתחזקות.

יצחק הרצוג: יש ישובים בכל רחבי הארץ שפונים אלי ומבקשים לקלוט עולות ועולים חדשים.

יצחק הרצוג: אנחנו רואים שאנחנו נמצאים בעידן שבו למרות החששות והחסמים – ואני חייב לציין כאן את משרד העבודה והקליטה, נמצא כאן מנכ"ל המשרד חביב קצב שעובד אתנו בצורה יוצאת מן הכלל ואני רוצה גם לברך את השרה פנינה תמנו שאטה על שיתוף הפעולה הקרוב והאמיץ – בסוף אני חושב שמכאן צריכה לצאת קריאה לממשלת ישראל להבין שיש אתגר עצום מול עינינו שלא ראינו אותו.

יצחק הרצוג: כשלא ראינו גל כזה מזה שנות דור, עכשיו הגיעה ההזדמנות לגל עלייה שהמדינה צריכה לפתוח את שעריה בלי התלבטות, בלי חשש, יש לנו את כל הכלים למנוע הדבקה, ולא הייתה הדבקה אחת של עולה בכל התהליכים של הקליטה עד עצם היום הזה בכל אתגר של קליטת אלפים במהלך הקורונה.

יצחק הרצוג: אני קורא לממשלה לכונן, אדוני היושב ראש, ואני בטוח שגם אתה אתי באותו ראש, תכנית לאומית להיערכות לקליטת גל העלייה בשנים הקרובות.

יצחק הרצוג: זה אתגר עצום כי אתה לא רוצה שאנשים יתלבטו, אתה רוצה שהם יבואו לכאן וייקלטו בצורה הטובה ביותר.

יצחק הרצוג: הערה אחרונה.

יצחק הרצוג: אני חושב שהעובדה שחברת התעופה הלאומית שלנו נמצאת תחת איום, כלומר, אין תעופה ישראלית, מכבידה.

יצחק הרצוג: עד היום הרבה מאוד מהעלייה בוצעה באמצאות התעופה הישראלית.

יצחק הרצוג: זאת אמנם הערת צד, אבל אנחנו נמצאים כאן עם חברות וחברי כנסת.

יצחק הרצוג: אני באמת חושב שצריך לקחת את זה בחשבון באינטרס הלאומי.

יצחק הרצוג: עד כאן דבריי.

יצחק הרצוג: בבקשה, אמירה.

ישראל אייכלר: שאלה ליושב ראש הסוכנות.

ישראל אייכלר: האם אתה יודע בתקופה האחרונה כמה אנשים רוצים לעלות והבירוקרטיה של משרד הפנים ומערכות העלייה מונעות זאת?

ישראל אייכלר: יש הרבה יהודים שרוצים לעלות ואומרים להם לא עכשיו.

דוד ביטן: זה נכון שעצרו את הכניסה אבל עכשיו פתחו אותה, לאחר התערבות השרה והסוכנות.

דוד ביטן: גם אנחנו התערבנו.

דוד ביטן: זה נפתח.

יצחק הרצוג: חבר הכנסת אייכלר ידידי, אני רוצה לומר שבמהלך הקורונה קלטנו את כל מי שיכול היה לעלות והתיק שלו ואשרת העלייה הייתה.

יצחק הרצוג: ממילא זה אורך חודשיים-שלושה להכין תיק עלייה.

יצחק הרצוג: זה תהליך מאוד ארוך ומורכב.

יצחק הרצוג: לכן אני חושב שבסך הכול עברנו את התקופה בצורה סבירה.

יצחק הרצוג: כפי שאמר היושב ראש, במהלך יוני גם נפתחה המדינה מחדש באמצעות רשות האוכלוסין וההחלטה של שר הפנים לפתוח אבל זה תהליכי יש עומסים גדולים מאוד על המערכת.

יצחק הרצוג: יש לחץ עצום עלינו ואנחנו רואים את זה.

יצחק הרצוג: אני יכול לומר לך שהמרכז שלנו שנקרא גלובל, שזה בעצם המוקד הטלפוני כמעט 24 שעות ביממה, אנחנו מוצפים לעתים פי 8 עד 10 פעמים מהממוצע, ממדינות מסוימות.

יצחק הרצוג: 50 אחוזים עלייה בכמות הפניות מארצות דוברות אנגלית, 70 אחוזים מארצות דוברות צרפתית ועוד כהנה וכהנה, היד נטויה, מכל קצוות תבל.

יצחק הרצוג: תופעה מרתקת.

יצחק הרצוג: אני לא מדבר על ישראלים חוזרים וישראלים שיש להם בני/בנות זוג שצריכים לעלות.

יצחק הרצוג: כלומר, כל האתגר הזה הוא כל כך חשוב למדינה, שלא לדבר על הציווי הגדול של עלייה לארץ, שאני חושב שאין מקום ראוי מאשר לדון כאן ולבקש מן הממשלה לכונן את התכנית.

דוד ביטן: המדינה צריכה להיפתח שוב.

דוד ביטן: זה אמנם עולה כסף אבל זה מה שיש.

יצחק הרצוג: יש לנו מצגת לא ארוכה שתאפשר לכולם נושאים לדיון.

יצחק הרצוג: תודה רבה.

אמירה אהרונוביץ': תודה רבה ושלום לכולם.

אמירה אהרונוביץ': באמת כבוד גדול ונושא חשוב, כפי שאמר היושב ראש ויושב ראש הוועדה.

אמירה אהרונוביץ': אני אומר שהסוכנות היהודית, כמו שאתם רואים בשקף, פועלת תחת חזון ומשימה מאוד ברורים.

אמירה אהרונוביץ': המשימה שלנו, אגב, עודכנה לפני 3 חודשים ואומצה על ידי חבר הנאמנים וקוראת בצורה מאוד ברורה לסוכנות היהודית לספק את התשתית הגלובלית לעלייה, להבטיח את שלום יהודי העולם, לחזק את הזהות היהודית ולחבר יהודים זה לזה ולישראל, ולייצג את קולות העם היהודי והשפעתו במדינת ישראל ועל החברה הישראלית.

אמירה אהרונוביץ': כשאנחנו מסתכלים על העולם היהודי היום, ויש אתגרים רבים, יש חמישה אולי מרכזיים שלאורם אנחנו קמים בבוקר ומכוונים את הפעולה שלנו.

אמירה אהרונוביץ': בוודאי חלקם מוכרים ולא יהיו זרים לכם.

אמירה אהרונוביץ': מאוד בקצרה.

אמירה אהרונוביץ': פרגמנטציה פנימית בתוך העם היהודי, שסע ומתחים בין חלקים שונים של העם היהודי שמצריכים אותנו לעשות הרבה פעולה ולראות איך מביאים שלום בית ואהבה בין חלקיו של העם היהודי כולו על כל הקשת.

אמירה אהרונוביץ': התרחקות מישראל שמאפיינת חלקים מסוימים בעולם, בעיקר הדור הצעיר יותר ליברלי, בצפון אמריקה אבל לא רק, אל מול עידנים שבהם ישראל הייתה איזשהו טאבו שגורם מאוד מאוד מאחד.

אמירה אהרונוביץ': בחלקים מסוימים היום ישראל היא גורם מעורר מחלוקת בכל מיני היבטים ומייצרת התרחקות של הדור הצעיר, שמאוד מטרידה אותנו ואנחנו עוסקים בזה רבות.

אמירה אהרונוביץ': עלייה באנטישמיות וביטויים של אנטי ישראל ודה-לגיטימציה.

אמירה אהרונוביץ': אנחנו רואים עלייה גם בתכיפות, גם בפריסה הגיאוגרפית וגם בעוצמה וזה מאוד מדאיג אותנו.

אמירה אהרונוביץ': חילופי דורות המנהיגות.

אמירה אהרונוביץ': אנחנו חיים בעידן שבו הדור הצעיר יותר והעולם הטכנולוגי, האופן שבו מידע נאגר ועמדות מגובשות ומנהיגות מבוססת – היא מאוד שונה מאשר בדורות קודמים וזה מייצר עבורנו מציאות שונה.

אמירה אהרונוביץ': אולי נקודה מאוד מעניינת.

אמירה אהרונוביץ': כשאנחנו מסתכלים על העם היהודי והאופן בו הוא פרוס היום בעולם, בשש גיאוגרפיות מרכזיות, אנחנו רואים שיש קהילות שכאשר אנחנו שואלים את עצמנו מה יהיה מצבן בעוד דור, לא בטוח שאנחנו יודעים לתת את התשובה.

אמירה אהרונוביץ': קהילות כמו קהילה יהודית בוונצואלה שנותרו בה פחות מ-5,000 יהודים, כאשר לא לפני שנים רבות היו שם מעל 15,000, קהילות שנמצאות במצב מאוד מורכב כמו תורכיה או אירן או אחרות, עבור לקהילות כמו אתיופיה ואפילו קהילות כמו דרום אפריקה שנמצאות במשבר מאוד קיצוני.

אמירה אהרונוביץ': לצד זה אנחנו קמים כל בוקר למצב שבו קבוצות שונות ברחבי העולם, של אנשים, מתדפקים על דלתות העם היהודי ומבקשים להצטרף או טוענים שהם חלק מהעם היהודי בשל היסטוריה ושורשים, והדבר הזה מייצר מארג שאנחנו צריכים לגבש כלפיו מדיניות ולפעול.

אמירה אהרונוביץ': אחרון אני אומר, והוא נמצא כאן באדום לא סתם משום שהוא בעצם תוצר של ארבעת החודשים האחרונים והמציאות המאוד מורכבת בתוכה אנחנו נמצאים, אנחנו רואים שמשבר הקורונה שתקף ותקע כל פינה בעולם ובתוך כך גם את הקהילות היהודיות, יצר משבר מאוד קשה הן של הממסד הקהילתי, מוסדות הקהילה, הרווחה, היכולת לספק את השירותים הבסיסיים של חיים יהודיים, בתי הספר, החינוך וכולי והן משבר של האינדיבידואלים.

אמירה אהרונוביץ': אנשים, אוכלוסיות מוחלשות שהפכו להיות יותר מוחלשות.

אמירה אהרונוביץ': במובן הזה ברור לנו היום – על אף שהמצב הוא שונה במדינות שונות – שתקופת השיקום תהיה ממושכת, היא תהיה מורכבת והיא תצריך הידרשות גם של מדינת ישראל, אולי באיזשהו שינוי פרדיגמה, מאשר שנים קודמות.

אמירה אהרונוביץ': הסוכנות היהודית היא הפלטפורמה היהודית הגלובלית של העם היהודי, פרוסה במעל 65 מדינות ברחבי העולם עם צוותים מקומיים, עם שליחים מישראל, ופועלת בכל הנקודות שאתם רואים כאן על המסך.

אמירה אהרונוביץ': אולי שני דברים חשובים כאשר האחד הוא היכולת שלנו להידרש לצרכים ולמשברים מהיום למחר, ככל שיש צורך לשנע כוחות, לתגבר כוח אדם ופעולות, ואנחנו עושים את זה ככל שמשברים קורים.

אמירה אהרונוביץ': הדבר השני, אנחנו עובדים וחיים מאוד מאוד קרוב אצל מנהיגות הקהילות.

אמירה אהרונוביץ': עובדים צמוד עם מנהיגות הקהילות ומנהיגות המוסדות.

אמירה אהרונוביץ': נמצאים אתם שם.

אמירה אהרונוביץ': שוב, תקופת הקורונה הוכיחה איך אנחנו כתף אל כתף פועלים ובעצם הופכים להיות חלק ממערך החירום של הקהילה, מהנעה של מתנדבים ועד עבודה עם מנהיגות הקהילות לראות איך הם מתמודדות עם המשבר.

אמירה אהרונוביץ': הסוכנות ההודית של היום מרכזת את הפעולה שלה סביב שלושה אזורים אסטרטגיים, שלושה אזורי השפעה.

אמירה אהרונוביץ': הראשון שבהם – עלייה, השני – חיבור יהודי העולם לישראל וזה לזה, והשלישי – ייצוג קולות והשפעת העם היהודי בחברה הישראלית.

אמירה אהרונוביץ': כשאנחנו מדברים על עלייה – שזה הנושא המרכזי בו אנחנו עוסקים היום – כפי שהוזכר כאן, ב-2019 אנחנו הבאנו מעל 35,000 עולים למדינת ישראל.

אמירה אהרונוביץ': אתם יכולים לראות את הפריסה על המסך.

אמירה אהרונוביץ': כ-70 אחוזים מהם מגיעים מחבר העמים לשעבר, אחר כך אירופה וצפון אמריקה מייצרות פחות או יותר את אותו מספר, ואמריקה הלטינית שנמצאת אף היא בגידול.

אמירה אהרונוביץ': כשאנחנו מסתכלים עם העלייה בעשור האחרון, חשוב להגיד שיש עלייה בעלייה.

אמירה אהרונוביץ': אם אנחנו הולכים אחורה, 11 שנים אחורה, ב-2009, וצונחים אל עבר 2020, אנחנו רואים שעלינו מהיקף של בערך 16,000 עולים לשנה ל-35,000 עולים בשנה.

אמירה אהרונוביץ': חשוב לומר שהדבר הזה לא קורה רק מעצמו.

אמירה אהרונוביץ': כמו שאמר היושב ראש שלנו, הדבר הזה קורה בשילוב.

אמירה אהרונוביץ': ב-10 שנים עלינו מבערך 16,000 ל-35,000.

אמירה אהרונוביץ': זה כמובן תוצר של מרכיבים של משיכה ודחיפה, פוש אנד פול, פקטורים שונים אבל גם עבודה מאוד משמעותית שנעשית ביחד ואני רוצה במובן הזה או בהקשר הזה לציין את העבודה המאוד מאוד צמודה שלנו עם המשרד לעלייה וקליטה והעובדה שבחמש השנים האחרונות יש מהלך אסטרטגי סופר משמעותי של המשרד ביחד עם הסוכנות היהודית, ההסתדרות הציונית העולמית וגם קרן היסוד שנמצאים כאן אתנו, שנקרא אופק ישראלי, להגברת עידוד העלייה.

אמירה אהרונוביץ': אנחנו רואים שחמש שנים של פעולה פרו אקטיבית שהושקעו בה גם הרבה מאוד מיליוני שקלים משותפים בין ממשלת ישראל והעם היהודי, הייתה לה תרומה חשובה מאוד לגידול במספרי העולים.

אמירה אהרונוביץ': עשינו הגעה פרו אקטיבית לעולים, הרחבה משמעותית של לידינג וקונטנטים והכנה מיטבית יותר לעלייה, כולל ייעוץ תעסוקתי וכולי.

אמירה אהרונוביץ': אנחנו רואים שהדבר הזה עובד.

אמירה אהרונוביץ': כשפנינו לעבר גל עלייה עולה, חשוב מאוד להזכיר את הדבר הזה ולראות איך מסדירים את המשך העשייה שלו קדימה.

אמירה אהרונוביץ': חשוב לומר שהעלייה למדינת ישראל לא הפסיקה לעולם גם לא בזמן הקורונה ולא תיפסק.

אמירה אהרונוביץ': במהלך החודשים מארס עד תחילת יולי עלו 2,500 אנשים למדינת ישראל על אף התנאים המאוד מורכבים, ותוך שאנחנו עומדים בכל ההסדרים ובכל ההנחיות של הגורמים הפורמליים, כולל הסדרי בידוד למיניהם.

אמירה אהרונוביץ': אנשים המשיכו להגיע מכל קצוות תבל, כולל למעלה מ-240 אנשים מאתיופיה.

אמירה אהרונוביץ': בזמן הקורונה נאלצנו לעשות שלושה דברים מרכזיים.

אמירה אהרונוביץ': הדבר הראשון הוא להפעיל את התהליכים של העבודה בכל נושא תהליך העלייה והקליטה ביחד עם המשרד, ביחד עם רשות האוכלוסין וההגירה, ביחד עם המל"ן, משרד הבריאות וכל הגורמים, כולל למשל להעביר חלק מתהליכי העלייה ולעשות ב-זום, מרחוק, תהליכים וירטואליים.

אמירה אהרונוביץ': אני רוצה לציין לחיוב ולהודות לרשות האוכלוסין וההגירה ששיתפה אתנו פעולה בעניין.

אמירה אהרונוביץ': מאז שהעדכון הזה יצא נערכו מעל 800 ראיונות עלייה ב-זום, דבר שאפשר לרווח ולפתור חלק מצווארי הבקבוק ולהבטיח שתהליכי העלייה לא נפסקים.

אמירה אהרונוביץ': בתוך הדבר הזה אנחנו לומדים גם איך לעשות מבצעי הטסה מורכבים.

אמירה אהרונוביץ': כמו שאמר היושב ראש השמים הסגורים מאוד מקשים עלינו ובכל זאת אנחנו מוצאים את הדרך שלא יישאר מאחור אף עולה שיש בידו את הוויזה ואת תיק העלייה והוא יכול להגיע.

אמירה אהרונוביץ': במסגרת הקליטה - חשוב להבין שתהליך העלייה מורכב עד בן גוריון ואחר כך תהליך הקליטה שהוא לא פחות חשוב – עשינו התאמות בתהליכי ובמתקני הקליטה שלנו, גם להבטיח את הסדרי הבידוד הנדרשים אבל לא פחות מזה, לעזור לכל מיני עולים ומשפחות שנולדו צרכים ייחודיים לאור התקופה, אנשים שלא היה להם מקור הכנסה, צעירים שלא היה להם מקום לצאת אליו בתום התכניות וביצענו התאמות רבות בהקשר הזה.

אמירה אהרונוביץ': אנחנו מסתכלים על הנתונים מהחודשיים האחרונים ומבינים שיש כאן צפי לגידול בכמות העולים.

אמירה אהרונוביץ': תיכף נראה קצת נתונים וסטטיסטיקה.

אמירה אהרונוביץ': ארבעה אלמנטים משמעותיים משפיעים על הדבר הזה.

אמירה אהרונוביץ': האחד, ישראל נתפסת בעולם כמדינה יחסית בטוחה.

אמירה אהרונוביץ': כוכבית, השבועיים האחרונים, יכול להיות שהם מעכבים במובן מסוים את הדבר אבל עד כה כך היא נתפסה.

אמירה אהרונוביץ': מצב כלכלי קשה במדינות המקור שולח אנשים לחשוב על יכולת העלייה בצורה יותר קונקרטית.

אמירה אהרונוביץ': האנטישמיות הגוברת שסוגרת עליהם בחלק מהמקומות, גם היא מהווה פקטור.

אמירה אהרונוביץ': צריך לומר שגם הסרה של חסמים פסיכולוגיים.

אמירה אהרונוביץ': אנשים שלא דמיינו שהם יוכלו להחזיק את העבודה שלהם מרחוק, פתאום אחרי ארבעה חודשים בבידוד מבינים שאפשר.

אמירה אהרונוביץ': אנשים שלא חלמו שהם יוכלו להיות רחוקים הקרובים שלהם, אחרי ארבעה חודשים של בידוד מבינים שאפשר.

אמירה אהרונוביץ': יש כל מיני אלמנטים, חסמים פסיכולוגיים שהוסרו ובעצם מאפשרים לאנשים לראות את אפשרות העלייה הרבה יותר קונקרטית.

אמירה אהרונוביץ': האזורים המרכזיים שאנחנו רואים את זה הם צפון אמריקה, צרפת, חבר העמים לשעבר ואמריקה הלטינית.

אמירה אהרונוביץ': כשאנחנו מסתכלים על הנתונים אני חושבת שרואים כאן עלייה מדהימה בנתונים סטטיסטיים מהחודשיים-שלושה האחרונים, שהיא עלייה בפתיחת תיקים.

אמירה אהרונוביץ': זאת אומרת, אלה לא רק שיחות של אנשים שמתעניינים, שכאן יש עוד מאות אחוזים יותר של פניות.

אמירה אהרונוביץ': לקחנו כאן את הסטטיסטיקה היותר שמרנית ויותר קשוחה של אנשים שכבר דה פקטו עשו מהלך שפותח תיק עלייה.

אמירה אהרונוביץ': לפתוח תיק עלייה אומר שאני מצהיר שאני מעוניין לעלות בזמן הקרוב, להעביר את מרכז החיים שלי לישראל, אני ערוך להעמיד את האישורים הנדרשים, להביא את משפחתי לתוך התהליך וכולי.

אמירה אהרונוביץ': מבחינתנו זאת אינדיקציה הרבה יותר משמעותית.

אמירה אהרונוביץ': אתם יכולים לראות לבד את המספרים, גם בצפון אמריקה, עלייה של 570 אחוזים בפתיחת התיקים, גם באמריקה לטינית, עלייה של 100 אחוזים, צרפת עלייה של 270 אחוזים, וזה באמת רק משלושת החודשים האחרונים.

קרן ברק: מאמריקה בחודש האחרון 3,236 בקשות?

אמירה אהרונוביץ': כן.

אמירה אהרונוביץ': פתיחות תיקים.

אנדרי קוז'ינוב: אלה תיקים חדשים?

אמירה אהרונוביץ': אלה תיקים חדשים.

מיכל וונש: זה כולל ישראלים חוזרים?

אמירה אהרונוביץ': לא.

שי פלבר: אתה מועמדי עלייה שפתחו את התיקים בחודש הספציפי הזה כדי להתחיל את התהליך.

אמירה אהרונוביץ': תושבים חוזרים עושים את זה בדרך אחרת, דרך הקונסוליות, משרד החוץ, משרד העלייה.

אמירה אהרונוביץ': לא דרכנו.

אמירה אהרונוביץ': לכן אנחנו חושבים, כמו שהזכיר כאן היושב ראש שלנו, שיש כאן צו שעה, פוטנציאל ענק, מומנטום לאומי עבור מדינת ישראל לקחת ולקטוף בשתי ידיים את הפוטנציאל הענק הזה שיכול להגיע ולחזק ולבסס את החברה בישראל, את שוק העבודה בישראל ולחזק את מדינת ישראל, ורוצים לקרוא לממשלה להכריז על תכנית לאומית חמש-שנתית להבאת רבע מיליון עולים למדינת ישראל.

אמירה אהרונוביץ': אנחנו חושבים שהדבר הזה יצריך קבלת החלטת ממשלה והקמה של שולחן בין-משרדי.

אמירה אהרונוביץ': כמובן המשרד לעלייה וקליטה כשותף מרכזי אבל משרדים נוספים שרלוונטיים, בוודאי בהקשר של הקליטה ולא רק.

אמירה אהרונוביץ': אנחנו חושבים שצריך לבנות כאן איזושהי תכנית כלכלית הוליסטית שתיקח בחשבון את כל ההיבטים, הן של ההכנה לעלייה וההגעה, אבל הן של הקליטה, ההיטמעות ברשויות, במערכות החינוך, בתעסוקה, דיור וכולי.

אמירה אהרונוביץ': אנחנו חושבים שצריך לייצר מהלך תשתיתי, לפשט ולעשות דיגיטציה של כל תהליך העלייה, שכל אדם יוכל מאוד בקלות, דרך המכשיר הזה, כמו שהוא עושה כל דבר בחיים שלו, יוכל גם דרך המכשיר הזה מאוד בקלות לעקוב אחר תהליך העלייה שלו, לקבל את האינפורמציה, להתקדם בתהליך ולממש אותו.

אמירה אהרונוביץ': אנחנו חושבים שהאוכלוסייה, אוכלוסיית המקצוענים הצעירים – אנחנו רואים את זה גם בדמוגרפיה של מי שפותח תיקים, אלה משפחות עם ילדים, אנשים בגילי 35 עד 50 ברובם, אנשים עם מקצועות שמוכנים לשקול ולהעביר.

אמירה אהרונוביץ': הנושא של הסדרת רישוי, הנושא של התאמה מקצועית הוא סופר קריטי וצריך יהיה כאן מהלך תשתיתי גם בעניין הזה.

אמירה אהרונוביץ': אנחנו רואים את מסע ככלי מרכזי להביא לעליית צעירים.

אמירה אהרונוביץ': בשלוש השנים האחרונות היו 35,000 משתתפים צעירים שהגיעו לתקופות של בין סמסטר לשנה בישראל.

אמירה אהרונוביץ': מתוכם, כל מי שהגיע מחבר העמים, 90 אחוזים מהם עושה עלייה בתום המסלול של מסע.

אמירה אהרונוביץ': כל מי שהגיע מצרפת, 85 אחוזים מהם עושה עלייה.

אמירה אהרונוביץ': מי שמגיע מאמל"ט, 40 אחוזים עושים עלייה.

אמירה אהרונוביץ': אנחנו רואים בבירור שמסע הוא מכשיר מאוד אפקטיבי לעלייה של צעירים וצריך לתגבר אותו.

אמירה אהרונוביץ': אנחנו מניחים לגבי קהילת אתיופיה, יש כאן איזושהי שעת כושר וצו שעה לאומי ומוסרי לעבר אלפי הממתינים במחנות בגונדר ובאדיס, לאחד אותם עם משפחתם ולהביא אותם למדינת ישראל.

אמירה אהרונוביץ': כדי שהדבר הזה יקרה, ברור לנו שיש אתגרים מרכזיים.

אמירה אהרונוביץ': האחד, צריך לפשט תהליכי זכאות ומתן אשרות בוודאי כל עוד הדברים חלקים סגורים ומושפעים מהקורונה.

אמירה אהרונוביץ': מגבלות התעופה והשמיים הפתוחים הם פקטור מרכזי, מתי נוכל להתחיל לראות את המימוש של האנשים האלה שרוצים לעלות, תעסוקה בישראל בעידן של אבטלה לצד עלויות דיור, שילוב במערכות חינוך והשכלה ומעטפת ליווי וקליטה בחברה הישראלית.

אמירה אהרונוביץ': אני אסיים ואומר שהסוכנות היהודית, היותה פלטפורמה גלובלית שתומכת את מהלכי העלייה, נעשית גם בהקשר לעבודת החיבור והחינוך שאנחנו עושים.

אמירה אהרונוביץ': זאת בעצם מערכת שמבשילה את האנשים להיות בקשר ולדמיין שהם רואים את עצמם מגיעים לישראל.

אמירה אהרונוביץ': את הדבר הזה אנחנו עושים בהרבה מאוד צורות, ביצירת פריסת שליחות ענקית בעולם, פעולות חינוכיות, חוויות בישראל וכולי.

אמירה אהרונוביץ': בכל שנה נתונה הסוכנות היהודית מוציאה מעל 2,000 שליחים לכל רחבי העולם ובהקשר הזה אנחנו מעמידים את הפלטפורמה שלנו על כל חלקיה ויכולותיה עבור היעד הלאומי הזה של רבע מיליון עולים בחמש השנים הקרובות למדינת ישראל.

יצחק הרצוג: אני רוצה להודות לעוד שותפים שלנו בכל התהליך.

יצחק הרצוג: בכל מה שקשור לאישור העלייה מחבר העמים, צריך להזכיר את לשכת הקשר, נתיב.

יצחק הרצוג: בכל מה שקשור לשיווק וקידום העלייה מצפון אמריקה, אנחנו מדברים על ארגון נפש בנפש שמוכר לרבים מכם.

יצחק הרצוג: בצרפת אנחנו עובדים הרבה גם עם ארגון קעליטה שמעורב מאוד בתחומים.

יצחק הרצוג: יש עוד ארגונים והרבה מאוד גופים שעוסקים גם בקליטה בתוך החברה הישראלית אבל ללא שותפות אמיצה בין הסוכנות היהודית למשרד העלייה והקליטה – נמצא כאן גם המנכ"ל הקודם של המשרד, נמצא המנכ"ל הנוכחי ואחרים – אי אפשר היה להתקדם ואני שמח שיש את שיתוף הפעולה הזה.

דוד ביטן: מזכ"ל הסוכנות, ג'וש שוורץ.

גוש שוורץ: תודה רבה ליושב ראש.

גוש שוורץ: אני רוצה להשלים את כל מה שנאמר על ידי אמירה והיושב ראש ולדבר על שני דברים מרכזיים שהסוכנות עושה.

גוש שוורץ: הדבר הראשון הוא כל הפעילות שלנו כאן בכנסת ישראל.

גוש שוורץ: אנחנו יודעים שמה שקורה כאן בכנסת, יש לו השפעה על הקהילות היהודיות בעולם.

גוש שוורץ: עדיין רוב העם היהודי נמצא מעבר למדינת ישראל והחקיקה והחלטות ממשלה, אם זה מתווה הכותל, אם זה גיור אם אלה הרבה נושאים אחרים, יש להן השפעה על העם היהודי.

גוש שוורץ: בעשור הקודם אנחנו זיהינו שיש כאן חוסר באימפוט להביא את הקול של העם היהודי לתוך המשכן ולכן בשנת 2011 הקמנו כאן בכנסת את השדולה של העם היהודי, בהתחלה עם חבר הכנסת זאב אלקין ונחמן שי, אחר כך עם צחי הנגבי ונחמן שי, והיום בראשות דוד ביטן ומאיר כהן.

גוש שוורץ: אנחנו מאוד מודים לך היושב ראש על שכמעט חמש שנים אתה מוביל את השדולה.

גוש שוורץ: השדולה שמה דגש על הבאת הקול של העם היהודי לתוך המשכן.

גוש שוורץ: אנחנו מביאים לכאן מנהיגים יהודיים מכל העולם להיפגש עם חברי כנסת ואנחנו עושים כינוסים.

גוש שוורץ: אני מדבר כמובן על זמנים רגילים ולא על תקופת הקורונה.

גוש שוורץ: הקמנו מפעל של משלחות בו אנחנו לוקחים חברי כנסת לקהילות יהודיות בעולם.

גוש שוורץ: לקהילות אין קשר ישיר עם מקבלי ההחלטות הישראלים.

גוש שוורץ: אם לדבר קצת על ההיקף.

גוש שוורץ: מאז 2012 הוצאנו 27 משלחות עם למעלה מ-100 אנשים.

גוש שוורץ: רק בכנסת ה-20, בין 2015 ל-2020, 45 חברי כנסת טסו אתי.

גוש שוורץ: חלקם נמצאים כאן עכשיו.

גוש שוורץ: החשיבות של המשלחות היא הכרות של הבעיות והכרות הקהילות היהודיות מקרוב.

גוש שוורץ: עד שאתה לא מגיע לשם, יושב אתם, לומד על העלות של חינוך יהודי, על נישואי תערובת, על אנטישמיות, עלBDS , על כל האתגרים שיש לקהילות היהודית בעולם – מאוד קשה להבין את המציאות והרבה מאוד חברי כנסת בתוך המשכן נסעו אתנו ופעם ראשונה שהיו במדינה אליה לקחנו אותם ופעם ראשונה שהם בכלל ביקרו בבית כנסת רפורמי או קונסרבטיבי או בכלל ראו את החיים בתפוצות.

אלעזר שטרן: במה זה עזר?

גוש שוורץ: זה עזר הרבה מאוד.

דוד ביטן: קודם כל הם מצפים והם רוצים שתגיע.

אלעזר שטרן: אני אחדד את השאלה.

דוד ביטן: לא.

דוד ביטן: אל תחדד.

דוד ביטן: אני עדיין לא מאפשר לך.

דוד ביטן: קודם נסיים לשמוע את הסקירה אם אתה כבר שדואל, קודם כל, הקהילות רוצות שתבוא.

דוד ביטן: אתה בעצם מגיע בשם מדינת ישראל, במיוחד הקהילות הקטנות אבל גם לגדולות זה חשוב.

דוד ביטן: דבר שני, עדיף שאתה תראה מה קורה בחוץ לארץ.

אלעזר שטרן: למה?

אלעזר שטרן: יש סוגיות של גיור ומתווה הכותל אבל אחד מאלה שביקר בקהילה ושמע את המצוקות שינה את דעתו?

יצחק הרצוג: התשובה היא כן.

אלעזר שטרן: מי?

אלעזר שטרן: אני שבע שנים בכנסת ולא פגשתי אחד כזה.

דוד ביטן: אתה תדבר כשתקבל זכות דיבור.

גוש שוורץ: אני חושב שההיקף הוא גם מאוד מאוד חשוב כי אנחנו הוצאנו משלחות לדרום אמריקה, לאירופה, לברית המועצות לשעבר, לארצות הברית, לקנדה, ובאמת זו הזדמנות גם לחברי הכנסת להכיר את החיים בתפוצות וגם למנהיגים היהודיים ברחבי העולם להכיר אותם מקרוב.

גוש שוורץ: זה יום שלם שחברי הכנסת נמצאים בקהילה יהודית וכל הקהילה מצליחה לעשות אתם דיאלוג.

גוש שוורץ: יש לזה השפעה מאוד גדולה.

גוש שוורץ: אנחנו מקווים להמשיך בזה.

גוש שוורץ: מחכים שהקורונה תיגמר ונוכל גם להביא לכאן מנהיגים יהודיים, הם יכולים לבוא לכאן ולקיים דיאלוג, וגם לקחת אתכם לשם.

גוש שוורץ: הנושא השני עליו אני רוצה לדבר הוא נושא של ביטחון קהילות יהודיות.

גוש שוורץ: אני חושב שלפני 10 שנים אף אחד לא חשב הפיגועים של הג'יהד העולמי בטולוז, במוזיאון היהודי בבריסל, בשארלי הבדו, אף אחד לא חשב שיהיה ימין קיצוני ימני בארצות הברית עם פיטסבורג ועם סנטיאגו.

גוש שוורץ: אנחנו זיהינו את זה מיד אחרי הפיגוע בטולוז והקמנו, לבקשת ממשלת ישראל, קרן לביטחון קהילות יהודיות.

גוש שוורץ: הקרן פועלת בכל העולם, חוץ מארצות הברית.

גוש שוורץ: עד היום הקצינו יותר מ-50 מיליון שקלים ל-600 מוסדות ב-60 מדינות.

גוש שוורץ: המענה המרכזי היום לקהילות היהודיות לקבל כספים כדי לעזור במיגון הקהילות, בתי הכנסת ובתי הספר, כל ארגון יהודי, כל מוסד יהודי מוכר יכול לבקש והדבר הזה הוא סופר חשוב.

גוש שוורץ: היום אנחנו רואים עלייה באנטישמיות ואיומים.

דוד ביטן: הכסף בקרן הזאת הולך להיגמר, נכון?

גוש שוורץ: לא.

גוש שוורץ: ממש לא.

גוש שוורץ: רק השנה גייסנו מיליונים ואנחנו הולכים להקצות, אני מעריך, משהו כמו 10 מיליון שקלים.

גוש שוורץ: החשיבות של הקרן הזאת היא בזה שאם יהודים ברחבי העולם לא מרגישים בטוחים לשלוח את הילד לבית ספר יהודי, ללכת לבית כנסת, ללכת למתנ"ס או ללכת למשרדי הסוכנות להירשם לעלייה, לא יהיו חיים יהודים בטוחים.

גוש שוורץ: לכן המאמץ הזה הוא קריטי היום והוא מאמץ מרכזי שאנחנו נותנים לכל קהילה יהודית באשר היא לגייס כסף ולקבל מאתנו סיוע בעניין הזה.

גוש שוורץ: אני אציין במשפט אחד.

גוש שוורץ: כולכם בטח זוכרים את הפיגוע בעיירה קטנה במזרח גרמניה עם 500 יהודים, 51 יהודים מתפללים בבית כנסת ביום כיפור, מגיע מפגע, מנסה עם נשק לפרוץ פנימה.

גוש שוורץ: קצין הביטחון של הסוכנות היה שם ב-2015.

גוש שוורץ: הקצינו כסף, מיגנו את בית הכנסת ובזכות המיגון של קרן הביטחון של הסוכנות היהודית הוא לא הצליח להיכנס והלך וירה בשני אזרחים גרמנים וכל היהודים שהיו בפנים ניצלו.

דוד ביטן: תודה.

דוד ביטן: יושב ראש קרן היסוד, רוצה לומר מספר דברים?

דוד ביטן: בבקשה.

שמואל גרונדוורג: תודה רבה.

שמואל גרונדוורג: תודה רבה ליושב ראש הוועדה על ההזמנה ועל האירוח.

שמואל גרונדוורג: ג'וש הזכיר את המשלחות של חברי הכנסת.

דוד ביטן: בפעם הבאה במשלחת לפרגוואי אליה טסנו 30 שעות אני שולח את שטרן.

אלעזר שטרן: הוא צריך להזכיר.

שמואל גרונדוורג: הזכרתי ליושב ראש הוועדה שנפגשנו נדמה לי ב-2017 עת היית עם משלחת של חברי הכנסת עם ג'וש, כאשר אז כיהנתי כקונסול כללי בלוס אנג'לס והיית אצלי בבית לסעודת שבת.

שמואל גרונדוורג: באמת יש חשיבות למשלחות האלה.

שמואל גרונדוורג: בנוסף לכך שאני משתתף כאן כיושב ראש קרן היסוד, אני חייב לומר שזה מאוד משמעותי להשתתף בדיון כזה – ואני יודע שאני לא היחיד כאן סביב השולחן – גם כמי שעלה לארץ לפני כ-30 שנים.

שמואל גרונדוורג: עליתי מארצות הברית לפני כ-30 שנים כחייל בודד.

שמואל גרונדוורג: זה באמת מאוד מרגש להיות חלק מהעשייה הזאת.

שמואל גרונדוורג: רציתי לומר שני משפטים במיוחד לחברי הכנסת ולוועדה כדי להבין את התמונה הכללית של היכן קרן היסוד, ותודה על המלים של יושב ראש הסוכנות היהודית ודברי המנכ"לית.

שמואל גרונדוורג: אכן יש לנו עבודה ושיתוף פעולה יוצא מן הכלל במיוחד בתקופה האחרונה.

שמואל גרונדוורג: קרן היסוד כאחד מהמוסדות הלאומיים, התפקיד שלנו הוא בעיקר להתמקד בגיוס הכספים מהקהילות היהודיות וגם מידידי ישראל מחוץ לארצות הברית, ואנחנו באמת גאים בחלק שלנו להיות המממן העיקרי לפעילות הסוכנות היהודית בגיוס המשאבים מחוץ לארצות הברית כאשר כמובן הנושא של עלייה וקליטה הוא אחד הנושאים המרכזיים.

שמואל גרונדוורג: אנחנו גם מודים על שיתוף הפעולה עם משרד העלייה והקליטה.

שמואל גרונדוורג: אנחנו פועלים בכ-40 מדינות, 60 מגביות, ואנחנו באמת מחויבים, כפי שנאמר כאן להתגייס ולתמוך במשימה הלאומית הזאת.

שמואל גרונדוורג: זה באמת אתגר לאומי שעומד בפנינו גם כמדינת ישראל ועם ישראל.

שמואל גרונדוורג: אנחנו אומרים כל הזמן, לא רק כסיסמה, שכל ישראל ערבים זה לזה.

שמואל גרונדוורג: אנחנו משתתפים.

שמואל גרונדוורג: יושב ראש הסוכנות הזכיר 90 שנים לסוכנות היהודית ואנחנו בקרן היסוד, אנחנו האח הגדול, נוסדנו 10 שנים לפני, בדיוק בחודש יולי 1920.

שמואל גרונדוורג: אנחנו חוגגים 100 שנים.

שמואל גרונדוורג: אנחנו מאוד מתגאים בפעילות שלנו יחד עם הסוכנות היהודית.

שמואל גרונדוורג: כפי שנאמר כאן, זה ממש צו השעה ואנחנו מחזקים ומשתתפים בכל מה שנאמר כאן לקריאה של עשייה, גם של הוועדה הזאת וגם המדינה והכנסת ונעשה זאת ביחד.

דוד ביטן: תודה.

דוד ביטן: לפני שאני נותן לחברי הכנסת להתייחס, אני רוצה לומר ליושב ראש הסוכנות שאנחנו - כמובן נצא בהצהרה משותפת – מקבלים את האמירה שלך בעניין הזה.

דוד ביטן: חוץ מהטיפול הכללי שלנו בעניין העלייה, אנחנו החלטנו להתלבש בתקופה הקרובה על מספר נושאים שהם משפיעים על הישארות העולים בארץ.

דוד ביטן: הנושא הראשון הוא תעסוקה ובעניין הזה כבר התחלנו לטפל.

דוד ביטן: במיוחד אנחנו נטפל בנושא של כל מיני מקצועות שדורשים רישוי מיוחד שלצערי הרב הבירוקרטיה בישראל לא מאפשרת להם לעבוד.

דוד ביטן: התחלנו קצת בקדנציה הקודמת אבל עכשיו נטפל בזה יותר.

יצחק הרצוג: אישור לאחיות.

דוד ביטן: כן.

דוד ביטן: זאת דוגמה.

דוד ביטן: היו בעיות עם רופאי שיניים בהם טיפלנו.

יצחק הרצוג: לגבי הרופאים הייתה התקדמות אבל לא לגבי האחיות.

דוד ביטן: כן.

דוד ביטן: לגבי האחיות אין התקדמות.

דוד ביטן: נטפל בזה.

דוד ביטן: דבר נוסף הוא נושא של דיור.

דוד ביטן: כאן היינו רוצים לשמוע ממך איך אתם מתכוונים לסייע לנו בעניין הזה מכיוון שבסופו של דבר אנחנו רוצים להחזיר חלק ממקבצי הדיור, זאת אומרת ששוב יהיו מקבצי דיור.

דוד ביטן: גם הנושא של מרכזי קליטה.

קרן ברק: שהפכו להיות דיור קבע.

דוד ביטן: אנחנו רוצים להגדיל קצת את העניין הזה מכיוון שיש כאלה שידם לא משגת לשכור דירה, אז אולי יתחילו במרכז קליטה או מצד שני גם קליטה ישירה, ישר יכניסו אותם לדירות מושכרות וכולי.

דוד ביטן: דבר נוסף הוא הנושא של השכלה.

דוד ביטן: יש את יהדות אתיופיה שאנחנו צריכים לעזור בכל מה שקשור בקליטה באוניברסיטאות וגם מתן מלגות על מנת לשפר את ההכנסה הממוצעת לנפש כשהם מתחילים לעבוד.

דוד ביטן: אלה נושאים שאנחנו כרגע רוצים להתלבש עליהם ואני מאמין שגם נקדם אותם.

שלומית אבינח: גם הייצוג ההולם.

דוד ביטן: ייצוג הולם, זאת תעסוקה.

דוד ביטן: זה חלק מהעניין.

דוד ביטן: דבר נוסף שאנחנו כן רוצים לשמוע את דעתך.

דוד ביטן: אנחנו רוצים להקים איזושהי קרן עם הממשלה והסוכנות שקשורה לסיוע לקהילות קטנות ואולי גם סיוע היכן שאין ברירה כמו למשל נושא של אבטחה וכולי שאתם כבר הקמתם.

דוד ביטן: לא כולם יכולים לעלות לארץ.

דוד ביטן: בכל מקום יש קהילה קטנה.

דוד ביטן: בסופו של דבר הם לא יכולים לקיים את עצמם.

דוד ביטן: אם אנחנו רוצים שיהודים יישארו יהודים בכל מקום בעולם, כולל חינוך, אנחנו צריכים לסייע.

דוד ביטן: הגיע הזמן שהמדינה פעם אחת גם תיתן החוצה.

דוד ביטן: אנחנו קיבלנו מהקהילות היהודיות הרבה מאוד כסף כאשר לאורך שנים עזרו לנו בייסוד המדינה ובכל מה שקשור לזה ועכשיו הגיע הזמן שאנחנו גם נתרום קצת החוצה.

דוד ביטן: אלה לא סכומים גבוהים.

דוד ביטן: אנחנו מדברים על קרן לא גדולה במיוחד אבל נתחיל במשהו על מנת שזה יתקדם הלאה.

דוד ביטן: יש עוד נושאים אבל לא נתחיל למנות את כולם ולגבש אותם היום.

דוד ביטן: מי רוצה לדבר ראשון?

אלכס קושניר: ראשית, אני אתנצל כי בסיום דבריי אני אצטרך ללכת לוועדה אחרת.

דוד ביטן: אם אפשר, שכולם ידברו בקצרה.

אלכס קושניר: מאוד קצר.

אלכס קושניר: אני אדבר קודם כל מניסיוני האישי כמנכ"ל משרד הקליטה.

אלכס קושניר: אני חושב שהעבודה עם הסוכנות היהודית זאת עבודה שמאפשרת גמישות תפעולית שאין לממשלה בחוץ לארץ.

אלכס קושניר: זאת אומרת, ללא הסוכנות היהודית הממשלה לא יכלה לעמוד ביעדיה מבחינת עלייה וגם החינוך בתפוצות.

אלכס קושניר: אני יכול להגיד בחוויה האישית שמדובר באמת בסיירת.

אלכס קושניר: זאת לא רק סיירת מבצעית שיודעת לבצע את המשימה אלא זאת גם סיירת שיודעת להשפיע נכון על קבלת ההחלטות.

אלכס קושניר: אני באמת יכול לומר לכל החברים, כולל כמובן היושב ראש, שאני באופן אישי מאוד נהניתי לעבוד אתכם ואני חושב שאנחנו נמשיך לעבוד.

אלכס קושניר: אני חושב שגם חביב נהנה לעבוד היום.

אלכס קושניר: לגבי אופק ישראלי.

אלכס קושניר: אופק ישראלי זו חברה לתועלת הציבור שאחראית על עידוד עלייה, שעבדה ועובדת מתוקף החלטת ממשלה שהסתיימה לפי דעתי בדצמבר שנה שעברה ועוד לא חודשה.

יצחק הרצוג: היא עושה עבודה מצוינת.

אלכס קושניר: אני חושב שחייבים לעשות את זה.

אלכס קושניר: חייבים להמשיך כי אחרת נעצור את הסיפור הזה של עידוד עלייה.

אלכס קושניר: אני חושב שאחד הדברים, מעבר למה שאמירה נגעה בו, אחד הדברים החשובים שאנחנו חייבים לטפל בו זה לייצר רצף טיפול במועמד עלייה.

אלכס קושניר: מהרגע שהבן אדם נופל לו האסימון והוא מחליט שהוא רוצה לעלות ועד הרגע שהוא נקלט כאן, מקבל - מה שאתה אמרת – עבודה, תעסוקה וכולי.

אלכס קושניר: כדי שהדבר הזה יקרה, חייבים לייצר כאן מערך אחד שיש לו אבא ואימא והוא יודע לקדם.

אלכס קושניר: כרגע הרבה מאוד גופים מטפלים בנושא הזה של עלייה - גם במגזר השלישי, גם במוסדות הלאומיים וגם הממשלה – אבל בסופו של דבר, נכון להיום, וכמה שניסינו עד עכשיו ולא הצלחנו, להקים איזשהו מערך מתכלל שיודע להסתכל על התמונה כולה.

אלכס קושניר: אני יכול לומר לך שאם תבקש בכל משרדי הממשלה לראות כמה כסף הולך לעלייה, אתה תגלה שמדובר בסכומים מאוד מאוד גבוהים.

אלכס קושניר: הבעיה היא שזה לא מסונכרן וזה לא מרוכז.

דוד ביטן: אני יודע שמשרד ראש הממשלה מטפל בזה.

דוד ביטן: התכלול נעשה על ידו.

אלכס קושניר: אני אומר לך שמשרדים בודדים יודעים לשים דגש על עלייה כפילות חשובה בתוך הפעילות הכללית שלהם.

אלכס קושניר: לכן אני חושב שחייבים להקים כן איזשהו מערך ממשלה-מוסדות לאומיים שידע לקדם את הדבר הזה.

דוד ביטן: הערה, שאני לא אשכח.

דוד ביטן: כתוב לנו אם אפשר את כל המקצועות שיש בעיות אתם על מנת שנטפל בזה או באמצעות חקיקה או באמצעים אחרים.

דוד ביטן: נטפל בזה בצורה מסודרת ושלא יהיה מצב שכל פעם בא מישהו וזורק לנו איזו מילה.

דוד ביטן: שיהיה מסודר.

אלכס קושניר: דבר אחרון שאני רוצה לומר.

אלכס קושניר: כתוב במגילת העצמאות שמדינת ישראל היא בית לאומי לעם היהודי ולא מוגדר שם איזה יהודי.

אלכס קושניר: ולכן אלה כל היהודים וכלל היהודים.

אלכס קושניר: לכן אנחנו כמדינה חייבים להתקרב וחייבים לפתוח את הדלתות לכל סוגי היהדות ולכל זרמי היהדות.

דוד ביטן: לא מונעים מאף יהודי לעלות לארץ בכלל זרם כלשהו.

דוד ביטן: חוק השבות לא מבדיל.

אלכס קושניר: חס וחלילה.

אלכס קושניר: נכון.

אלכס קושניר: הפעילות שלנו כאן

אלכס קושניר: בכנסת והחוקים שאנחנו מעבירים או מתווים שאנחנו לא מעבירים, גורמים להרבה מאוד אנשים בחוץ לארץ, יהודים בחוץ לארץ, להתחיל להתרחק ממדינת ישראל ואסור שזה יקרה.

אלכס קושניר: חייבים לראות שאנחנו יודעים לתת את הבמה לכל יהודי באשר הוא כדי שהוא יוכל לעלות.

אלכס קושניר: את זה אני מרים להנחתה לשטרן.

דוד ביטן: לא.

דוד ביטן: שטרן בעדך.

דוד ביטן: אתה מרים להנחתה ל-ש"ס.

אנדרי קוז'ינוב: בהמשך לדברי חברי אלכס קושניר לגבי הרצף הטיפולי, מספר שאלות.

אנדרי קוז'ינוב: אמירה, דיברת במצגת על ייעוץ תעסוקתי וגם על הדיור.

אנדרי קוז'ינוב: בעצם היום, במה זה מתבטא?

אנדרי קוז'ינוב: יש לנו כמיליון מובטלים, אז הייעוץ התעסוקתי הוא בעייתי מלכתחילה.

אנדרי קוז'ינוב: האם יש כבר שיתופי פעולה פרקטיים?

אנדרי קוז'ינוב: כלומר, האם יש תכנית אופרטיבית גם מבחינת השמה מקצועית וגם מבחינת ההשמה מבחינת הדיור.

אנדרי קוז'ינוב: כמו שגם אלכס אמר, אין כרגע ממש יכולת ואם יגיעו הרבה מאוד עולים מאזורי אוקראינה או רוסיה, לא תהיה להם יכולת קליטה ישירה, לשכור דירה וכולי.

אנדרי קוז'ינוב: אני מדבר על הרצף התעסוקתי ועל ההשמה מבחינת הדיור.

אנדרי קוז'ינוב: אם הצפי בשנה הקרובה הוא של 50,000 עולים בעיקר מאזור ברית המועצות לשעבר – אוקראינה ורוסיה – סביר להניח שלא תהיה להם יכולת גם להיכנס מיד לשוק העבודה וגם לבצע קליטה ישירה, כלומר, לשכור דירה.

אנדרי קוז'ינוב: גם על זה דיברת.

אנדרי קוז'ינוב: מה ההיערכות האופרטיבית ואם היא קיימת וככל שקיימת?

מיכל וונש: אני אצטרף לזכות ולחובה שיש גם למי שמשתתפים סביב השולחן שעלו בעצמם ו/או העלו ילדים ארצה ומבינים לעומק את האתגרים קשורים בהשארת החיים מאחור.

מיכל וונש: בהקשר הזה אני חושבת – ואני אומרת את זה כמעט בכל הקשר בוועדות השונות בהן השתתפתי לאחרונה – שבקורונה יש לא רק אתגרים אלא הזדמנות מאוד מאוד גדולה ובל נחמיץ את ההזדמנויות שהאתגר הזה מביא עמו.

מיכל וונש: אני חושבת שבהקשר של אתגור הפרדיגמה כפי שאנחנו רואים אותה, משך אולי 72 שנות קיומה של מדינת ישראל, יש כאן הזדמנות היסטורית אולי, חד פעמית שאני לא יודעת מתי היא תשוב, באמת להגביר את הפרדיגמה של מערכת היחסים שלנו עם יהדות התפוצות כולה, להתעלות מעל הפוליטיקה, להתעלות מעל ההבדלים ולהבין שיש כאן משהו שיכול להעמיק את השיח ולדייק את השיח שלנו אל מול יהודי התפוצות, בין אם עולים ארצה או לא.

מיכל וונש: בנושא של העלייה והקליטה, אני משתמשת הרבה יותר במונח השתלבות כיוון מה שיושב ראש הוועדה העלה, ואני חושבת שיש כאן אתגרים מאוד גדולים, וגם חבר הכנסת קושניר וחבר הכנסת קוז'ינוב התייחסו לזה, אני חושבת שחשוב מאוד להבין שהנושא של ההכשרות המקצועיות - וגם ההכרה בתארים האקדמיים - וכל התהליך הזה, לרבות לימוד השפה העברית, כאשר מתחיל התהליך בחוץ לארץ, אנחנו בעצם לא מנצלים את הזמן – זה מהכרות – עד שאנשים מגיעים ארצה.

מיכל וונש: יכול להיות שיש אפשרות לייעל את הדבר הזה כדי שכאשר אנשים יגיעו ארצה, במיוחד בנסיבות של אתגרי הקורונה והצורך להשתלב בעבודה מיידית, הם יוכלו כבר להשתלב אחרי שהם עברו הכשרות מקצועיות בחוץ לארץ.

מיכל וונש: אני מאוד מקבלת את הצעתו של יושב ראש הסוכנות, ואני אעשה את כל מה שאני אוכל – בין אם במסגרת השדולה שאני אשמח להצטרף אליה – ואני חושבת שחיוני להקים גוף כזה, גוף בין-משרדי, על-משרדי, גוף שבוחן את כל שיתופי הפעולה.

דוד ביטן: משרד ראש הממשלה לא מתכלל את הדברים האלה?

חביב קצב: הוא עושה את זה.

חביב קצב: בוודאי.

יצחק הרצוג: זה תלוי.

יצחק הרצוג: לא כל דבר.

יצחק הרצוג: יש המון ידיים.

מיכל וונש: אני אשמח להתייחסות לזה.

דוד ביטן: מנכ"ל הקליטה ידבר על זה.

מיכל וונש: גוף כזה הוא הכרחי באתגרים בהם אנחנו עומדים.

מיכל וונש: חייבים להבין שהקהילות שיושבות היום בחוץ לארץ, כל אחד עם אתגריה, אלה לא רק האתגרים הבריאותיים אלא כל הפילנתרופיה תקרוס בקהילות שם.

מיכל וונש: זאת אומרת, מערכות החינוך תקרוסנה.

מיכל וונש: החינוך היהודי, כפי שאנחנו מכירים אותו היום, גם כך הוא לא בר קיימא ועכשיו הוא יהיה לא קיים.

מיכל וונש: להמשיך לשלם 67,000 דולר לשנה על בתי הספר.

מיכל וונש: כאן יש הזדמנות, שדווקא לא מתרגמת לעלויות ענקיות, של מדינת ישראל לשוב למה שהיה פעם – שליחים בצורות כאלה ואחרות שמתגברות את מערכות החינוך.

מיכל וונש: הם יצטרכו אותם כדי שהם יוכלו להמשיך להיות קיימים.

מיכל וונש: עוד מילה בנושא האנטישמיות.

דוד ביטן: אנטישמיות זה הדיון הבא שלנו.

מיכל וונש: אני רוצה לגעת בו כיוון שהוא משפיע על הגל שמגיע לכאן.

דוד ביטן: ברור.

דוד ביטן: הוא כבר השפיע קודם כי לא סתם ב-2018 היו 35,000 עולים.

דוד ביטן: הוא הגיע מכוח העניין הזה.

יצחק הרצוג: לא רק.

דוד ביטן: גם, אבל בעיקר.

דוד ביטן: למה באים מצרפת?

דוד ביטן: בעיקר בגלל האנטישמיות.

מיכל וונש: הם הפסיקו לבוא.

מיכל וונש: אתה צודק אבל אתה נוגע במשהו מאוד מאוד חשוב שבעיני חשוב להעלות אותו לדיון בפורום הזה.

מיכל וונש: למרות האנטישמיות, אנחנו יודעים שלמשל מצרפת – בדיוק נגעת בזה - הפסיקו לבוא.

מיכל וונש: הפסיקו לבוא בגלל הרבה מאוד מהחסמים.

מיכל וונש: היה הגל שבאו וחזרו, ועכשיו יש גל שפשוט לא באים.

דוד ביטן: יש כאלה שבאים ועוזבים.

מיכל וונש: נכון.

יצחק הרצוג: אגב, זאת הזדמנות לברך את חברת הכנסת קוטלר בגלל הרקע הקנדי שלה והעובדה שהיא הצטרפה ואחריה את חבר הכנסת טייב שלמיטה ידיעתי הוא בכלל עבד עם הסוכנות היהודית בעברו.

מיכל וונש: אדוני היושב ראש, אני חייבת לסיים את המשפט.

מיכל וונש: אמירה התייחסה לאלפים שממתינים בגונדר ובאדיס.

מיכל וונש: אין להם פה, אין להם לובי והמצב אקוטי.

מיכל וונש: אנשים גוועים מרעב.

מיכל וונש: ממש ממש כך.

דוד ביטן: אחר כך תתייחס לעניין - דיברת אתי על השין-שינים האלה – שבעצם מדינת ישראל משלמת הרבה מאוד כסף אבל על אלה שנוסעים לחוץ לארץ, היא לא משלמת כלום.

דוד ביטן: חבר הכנסת יוסף טייב.

דוד ביטן: דרעי ידע כשהוא שם אותך ברשימה שאתה היית עובד הסוכנות היהודית?

יוסף טייב: ידע הכול.

יצחק הרצוג: הוא היה בפרויקט חי.

יצחק הרצוג: נכון?

יוסף טייב: נכון.

יוסף טייב: אגב, פרויקט שנותן מענה איכותי בתוך מערכת החינוך בצרפת שנותנת את הזהות היהודית ואת החיבור לציונות ולמדינה.

יצחק הרצוג: עבדת עם שי?

יוסף טייב: גם עם שי.

יוסף טייב: ברשות היושב ראש וברשות יושב ראש הסוכנות היהודית, אני רוצה לשאול שאלה.

יוסף טייב: אני רואה שעלו כאן נתונים.

יוסף טייב: אני התמקדתי בנתונים של צרפת מטבע הדברים כי אני מחובר באופן אישי.

יוסף טייב: אנחנו רואים עלייה של 280 אחוזים בפתיחת תיקים לעלייה.

יוסף טייב: השאלה האמיתית היא האם אתם יכולים לתת לנו נתון שמראה כמה זמן לוקח מרגע פתיחת התיק ועד לקבלת תאריך עלייה.

יוסף טייב: אני מדבר במקרה נורמטיבי שבן אדם מביא את המסמכים, עושה את האפוסטיל והכול.

יוסף טייב: הייתי כבר בקשר מספר פעמים עם שי ואני מקבל עשרות פניות, אנחנו מתקרבים כמעט למאות, פניות של יהודים שכבר עשו את התהליך, התחילו אותו.

דוד ביטן: אני מודאג מכך שמדינת ישראל תשים ברקס לעלייה רק בגלל שיקולים תקציביים.

יצחק הרצוג: נכון.

דוד ביטן: תאמין לי, זה הכי מדאיג אותו.

דוד ביטן: הפעם יכולים לעלות מאות אלפים.

יוסף טייב: היכולת של המענה, נתינת תאריך בצורה מהירה נובעת – ואני מבין זאת גם משי – מחוסר כוח אדם שיכול באמת להגיע, לצורך העניין משפחות שנמצאות בליאון והשליח נמצא בפריס והוא צריך לרדת לליאון.

יוסף טייב: אני חושב שיש כאן צורך אמיתי להגביר בכוח אדם כדי לתת את המענה המהיר כי יש כאן מומנטום ואנחנו יכולים להשתמש בו.

יוסף טייב: הוא חשוב.

יוסף טייב: מדובר בעלייה איכותית.

יוסף טייב: נקודה שנייה.

יוסף טייב: כרגע יש 130 תלמידי כיתות י"ב שמסיימים את מערכת החינוך בצרפת וברוב המקרים מגיעים לכאן לשנה, לשנתיים, לשלוש ללמידה בישראל.

יוסף טייב: התלמידים האלה כבר רשומים ורוצים להגיע לכל מיני מוסדות ולא עוברים דרך מסע מסיבה כזאת או אחרת או שאינם מוכרים דרך מסע או שבגלל בעיות בירוקרטיות לא עוברים דרך מסע.

יוסף טייב: בגלל תקופת הקורונה הגבולות סגורים בפני אותם תלמידים.

יוסף טייב: אנחנו מדברים על תלמידים שברוב המקרים, כ-70 אחוזים מהם, נשארים בישראל, מקימים כאן בית, אנחנו מדברים על נוער שמגיע בגיל 18 ואנחנו חוסכים אחר כך את כל הטיפול גם ברמה התעסוקתית, גם ברמת הקליטה.

יצחק הרצוג: כמו נעל"ה.

יצחק הרצוג: זה דומה לנוער נעל"ה.

שי פלבר: אתה מדבר על התיכונים הצרפתיים?

יוסף טייב: לאו דווקא.

יוסף טייב: גם תיכונים.

יוסף טייב: גם תיכוניים כמו כפר מימון וכולי.

יוסף טייב: אני מדבר גם לצורך העניין על ישיבות שקולטות אותם אם זה בבני ברק, בירושלים, באשדוד, והם לא נמצאים בתכנית מסע ואנחנו חייבים לתת לזה מענה.

דוד ביטן: אתה יכול להשיב לו על זה?

שי פלבר: לגבי התיכונים הצרפתיים, שני סוגים.

שי פלבר: יש תלמידים שבאים ללמוד כאן

שי פלבר: כמו נעל"ה ותיכוניים צרפתים בכפר מימון, גבעת וושינגטון, מי שזוכר את חוות הנוער הציוני.

שי פלבר: הם מגיעים על אשרת תלמיד ולא על אשרת עולה ודינם כדין נעל"ה.

שי פלבר: אני נפגשתי בשבוע שעבר עם המינהל לחינוך התיישבותי ואנחנו הולכים לבקש מרשות האוכלוסין להכיר בהם כמו תלמידי נעל"ה, כמו עולים חדשים.

שי פלבר: הם באים כתלמידים רק מסיבה טכנית, כי הם לא בגירים כדי לעלות בפני עצמם.

שי פלבר: ישבתי לפני שבוע עם אנשי המינהל לחינוך התיישבותי כי אנחנו רוצים להסדיר את הסוגיה הזאת.

שי פלבר: לגבי חניכי מסע.

שי פלבר: מי שמוכר כמארגן מסע, אין שום בעיה והוא יכול להגיע למסע, לישראל.

שי פלבר: אם יש ישיבה פרטנית שאולי היא לא מוכרת, אני אשמח לבדוק אתך ביחד עם מארגני מסע היכן הם נמצאים.

יוסף טייב: מעולה.

יצחק הרצוג: הייתי ראש שדולה עם שטרן בדיוק על אותו נושא.

יצחק הרצוג: אני אתייחס.

אלעזר שטרן: כמובן שאני שותף להערכה ליושב ראש הסוכנות היהודית, לסוכנות היהודית, לתפקיד הקריטי שהיא ממלאת לאורך שנים וגם בשנים האחרונים בעידוד עלייה, עלייה וגם שיתופי הפעולה עם גופים שלא היו פעם והיום נמצאים.

אלעזר שטרן: הדבר השני.

אלעזר שטרן: לצד העיסוק כאן במסע, שהוא נכון מאוד, החשיבות בזמן הזה, אני חושב שנכון רק להזכיר שתכנית שהסוכנות היהודית היא שחקן מרכזי בה, תגלית, כרגע מוקפאת מכורח הנסיבות.

אלעזר שטרן: חשוב שאנחנו נרשום את זה כדי לפתוח אותה הכי מהר שאפשר.

אלעזר שטרן: בסך הכול זה פרויקט דגל בעם היהודי.

אלעזר שטרן: בקשר לדברים.

אלעזר שטרן: אני יכול לומר שאני חבר הכנסת הכי ותיק בדיון.

יצחק הרצוג: חוץ ממני.

אלעזר שטרן: לא.

אלעזר שטרן: אתה כבר לא.

אלעזר שטרן: חשבתי על זכה.

דוד ביטן: לא משנה.

דוד ביטן: אם תהיה עוד 10 כנסות, אתה לא תעבור את התקופה שהוא היה.

אלעזר שטרן: נכון.

דוד ביטן: ממני אתה יותר ותיק אולי בשנה-שנתיים.

דוד ביטן: שנה ושמונה חודשים.

אלעזר שטרן: אני כמובן צריך לברך את דוד ביטן שלקח על עצמו את הנושא החשוב הזה, ועכשיו אני מדבר ברצינות, נושא הקליטה.

אלעזר שטרן: לדעתי, ג'וש, זה כמעט הפרי היחיד של המשלחות לחוץ לארץ של חברי הכנסת, שהצלחת לשים את ביטן שיבין את חשיבות הנושא של העלייה.

אלעזר שטרן: אני לא הייתי אף פעם במשלחת שלכם.

גוש שוורץ: הזמנתי אותך.

אלעזר שטרן: הזמנת אותי כמה פעמים.

דוד ביטן: ניקח אותך למשלחת הבאה.

אלעזר שטרן: לא.

דוד ביטן: זאת אידיאולוגיה?

אלעזר שטרן: זאת לא אידיאולוגיה.

אלעזר שטרן: עזוב אותך, הנושא הוא יותר רציני מעוד נסיעה או פחות נסיעה לחוץ לארץ.

אלעזר שטרן: אני בכוונה שאלתי את ג'וש מה יצא באמת ממה שהבניין הזה עושה, לא בהצהרות דקלרטיביות אלא בעשייה היום יומית שלו.

דוד ביטן: אני אענה לך על זה.

דוד ביטן: קודם כל, יצאו שני חוקים שאני חוקקתי כאשר האחד קשור להר הרצל והשני קשור להתאמה של האמנות לימים האלה כדי לאפשר לסוכנות לבצע את העבודה בצורה טובה יותר כיוון שהיועצים המשפטיים במדינת ישראל החליטו שצריך מכרזים.

דוד ביטן: תיקנו את העניין הזה.

דוד ביטן: זאת דוגמה אחת.

דוד ביטן: דוגמה שנייה עליה אנחנו מדברים עכשיו, הקמת הקרן.

דוד ביטן: זה נובע מהדברים האלה שהיינו בשדולה ושראינו בעיניים.

דוד ביטן: הדבר הכי חשוב, הקהילות היהודיות בחוץ לארץ, הקטנות – עזוב את הגדולות – כשאתה מגיע למשל לפרגוואי, זה משהו עבורן.

דוד ביטן: צריך להבין שגם זה חשוב מבחינת היחסים של מדינת ישראל עם הקהילות היהודיות.

גוש שוורץ: אני רוצה לומר לך אלעזר.

גוש שוורץ: אני רוצה לתת לך כמה דוגמאות כאשר אחת היא חקיקה שהיושב ראש התייחס אליה.

גוש שוורץ: יש כאן כל מיני חוקים.

אלעזר שטרן: עזוב.

אלעזר שטרן: זה לא רלוונטי.

אלעזר שטרן: אחר כך גם כמה ילדים ליטפנו בבואנוס איירס.

אלעזר שטרן: עזוב.

אלעזר שטרן: זה לא הדיון.

אלעזר שטרן: תן לי לעזור לך.

אלעזר שטרן: אתה חושב שבאתי נגדך?

אלעזר שטרן: אני לא נגד המשלחות האלה.

אלעזר שטרן: מה אתה רוצה?

אלעזר שטרן: בשביל לחדד את העניין.

אלעזר שטרן: אני לא נגד המשלחות.

אלעזר שטרן: אני בעד המשלחות.

אלעזר שטרן: אני נגד חברי הכנסת שמשתתפים במשלחות ואחר כך מוצאים לעצמם, כמו ביטן לצורך העניין, חוקי צד כדי לומר, הנה, עברנו, ולא מתעסקים בעיקר.

דוד ביטן: זה לא מה שאני אמרתי אבל לא משנה.

אלעזר שטרן: דרך אגב, ביטן נגע כאן בחוקים המרכזיים שבעיני מעמיקים את הקרע עם יהדות התפוצות.

דוד ביטן: בזה אנחנו עוסקים עכשיו?

אלעזר שטרן: ברור.

אלעזר שטרן: אין כאן כל יום דיונים כאלה שמעמיקים את הקרע עם יהדות התפוצות.

אלעזר שטרן: הוא אמר שהוא חבר קואליציה.

אלעזר שטרן: הוא לא בא כדי להיות חבר קואליציה.

אלעזר שטרן: הוא נסע לקהילות שהוא נסע כדי לקדם את הנושאים האלה.

אלעזר שטרן: כל זמן שמדינת ישראל מתייחסת לזרמים – לא זה שאני ממנה עליו – בצורה מבזה, משפילה, מנתקת את הנוער היהודי מנקודות אחיזה כאן במדינה הזאת, קוראים לזה פשרת הכותל, קוראים לזה גיור, תקראו לזה מה שאתם רוצים.

אלעזר שטרן: מדברים בחוץ לארץ על הרפורמים ועל הקונסרבטיבים ולא מדברים כאן.

דוד ביטן: גם בישראל מדברים.

דוד ביטן: זה לא נכון.

אלעזר שטרן: לא מדברים כאן.

אלעזר שטרן: ראש הממשלה, אם אתה שואל אותי באמת, התייאש מהזרמים האחרים והוא חושב שרק האורתודוכסים ישרדו.

אלעזר שטרן: זאת הסיבה שפשרת הכותל היא לא אישיו, שהנושא של הגיור הוא לא אישיו, שבהסכם הקואליציוני כתוב שמי שיקבע את העתיד היהודי של מדינת ישראל זה הסטטוס קוו ואם חס וחלילה בית המשפט העליון יקבל איזושהי החלטה שמקדמת את הנושאים שחשובים ליהדות העולם, הקואליציה תפעל לתקן את זה בחקיקה.

אלעזר שטרן: אני אומר לך שזה לא משנה אם אחד יותר יתגייר או אחד פחות.

אלעזר שטרן: משנה המסר והמסר הוא, בעיקר ליהדות ארצות הברית, לרוב יהדות ארצות הברית, שאנחנו חושבים שאתם גרעין הולך ונעלם ולכן נשקיע באורתודוכסים.

דוד ביטן: אף אחד לא אמר את זה.

אלעזר שטרן: עכשיו אני מדבר.

דוד ביטן: אבל אף אחד לא אמר את מה שאתה אומר.

אלעזר שטרן: אל תגיד שאף אחד לא אמר את זה.

דוד ביטן: מי אמר?

אלעזר שטרן: אני לא רוצה להגיד לך כאן.

דוד ביטן: מי אמר?

דוד ביטן: ראש הממשלה אמר דבר כזה?

אלעזר שטרן: אני אגיד לך מי אמר את זה.

אלעזר שטרן: נציגים רשמיים של מדינת ישראל.

אלעזר שטרן: אחר כך אני אגיד לך.

דוד ביטן: אף אחד לא אמר את זה.

אלעזר שטרן: כיוון שלא קיבלתי את רשותם לומר את זה כאן, אני לא אומר אבל לך אני אומר, אם אתה לא יודע.

אלעזר שטרן: בשורה התחתונה, מה שאני אומר זה שתמשיכו בפעילות הזאת שהיא פעילות חשובה.

אלעזר שטרן: אני מקבל את הביקורים האלה ויודע מה זה עושה לילדים שם ומה זה עושה לקהילות, הנגיעה במדינת ישראל היא חשובה, היא חשובה לנו והיא גם חשובה להם אבל אל תתעלמו אף פעם מלהרים את הקול בנושאים, גם אם זה לא מתאים בדיוק לקואליציה הנוכחית.

אלעזר שטרן: תודה.

דוד ביטן: אנחנו מתכוונים לקיים ישיבות ונתייחס לתפוצות במלים האלה שאמרת.

דוד ביטן: אנחנו לא מתכוונים להתחמק מהעניינים האלה.

אלעזר שטרן: בסדר.

אלעזר שטרן: אני אברך אותך.

אלעזר שטרן: ידעת מה אני רוצה להגיד לפני שאמרתי.

דוד ביטן: אמרתי שאני יכול לדבר במקומך.

אלעזר שטרן: דרך אגב, אני גאה בזה שאני לא מוותר על הנקודות האלה מהיום הראשון שאני בכנסת.

דוד ביטן: לגבי הכותל, דרך אגב, תגיע הפשרה.

אלעזר שטרן: ברור.

אלעזר שטרן: עוד 20 שנים.

דוד ביטן: לא.

דוד ביטן: דווקא הרבה יותר מוקדם מכפי שאתה חושב.

דוד ביטן: תסביר לגבי השין-שינים.

גוש שוורץ: מילה אחת על מה שאמר אלעזר.

גוש שוורץ: אני רוצה לתת כמה דוגמאות קצרות.

גוש שוורץ: חבר כנסת מהימין שנסע לארצות הברית, חזר והזמין את נתן שרנסקי למרכז המפלגה שלו כדי להסביר על מתווה הכותל.

יצחק הרצוג: אמרתי את שמו.

יצחק הרצוג: בצלאל סמוטריץ'.

אלעזר שטרן: ומה קרה?

דוד ביטן: עזוב.

יצחק הרצוג: דבר ראשון שהוא עשה ביום שהוא מונה לשר התחבורה, הוא ביקש להיפגש עם ראשי הזרמים שהיו בארץ.

יצחק הרצוג: נכון שזה עניין פוליטי טעון אבל יש זרמים הרבה יותר עמוקים.

יצחק הרצוג: תראה את המעמקים של הרב מלמד בתקופה האחרונה.

יצחק הרצוג: אלה שינויים טקטוניים שצריך לדעת לתפוס אותם לא בעימות אלא בדיאלוג.

גוש שוורץ: יש עוד דבר.

גוש שוורץ: היו כאן הרבה התבטאויות לא מכובדות לגבי ראשי קהילות יהודיות בתפוצות.

גוש שוורץ: אני יכול לומר שכל מי שטס במשלחת שלנו וחזר, לא מתבטא כך.

גוש שוורץ: אני חושב שההשפעות האלה הן מאוד מאוד חשובות.

גוש שוורץ: לגבי השין-שינים.

גוש שוורץ: הסוכנות היהודית מוציאה מאות שין-שינים ישראלים לשרת כשנה בקהילות יהודיות בעולם.

גוש שוורץ: בניגוד לשין-שין שמחליט לעשות את שנת השירות שלו בארץ, מי שיוצא דרכנו, לא מתוקצב.

גוש שוורץ: המדינה מתקצבת 30,000 שקלים לכל שין-שין בארץ, שעושה שנת שירות, אבל אותו ילד שיוצא לפרגוואי או ללונדון או לטורונטו, לא מתוקצב.

גוש שוורץ: דיברתי אתך על זה אדוני היושב ראש בשבוע שעבר.

דוד ביטן: כן.

דוד ביטן: דיברנו על זה.

גוש שוורץ: אני חושב שאנחנו צריכים לטפל עניין הזה.

דוד ביטן: חלק מהעניין בחיזוק החינוך היהודי בחוץ לארץ ואת הקהילות היהודיות בחוץ לארץ, אלה גם השין-שינים.

גוש שוורץ: זה אתגר לא פחות חשוב.

דוד ביטן: כמה שיתקצבו, כך יהיו יותר.

גוש שוורץ: זה אתגר לא פשוט להיות בלוס אנג'לס או בפריס מאשר להיות בדימונה.

מיכל וונש: אדוני היושב ראש, זה לא פחות חשוב לשין-שינים עצמם.

דוד ביטן: בזמנו, עת אני גייסתי, העברתי חלק לנושא של השין-שינים האלה בחוץ לארץך.

יצחק הרצוג: נכון.

דוד ביטן: מנכ"ל משרד העלייה והקליטה.

דוד ביטן: אתה מכין לנו את הרשימה, כן?

חביב קצב: כן.

חביב קצב: אני אבקש שיכינו.

חביב קצב: תודה אדוני היושב ראש.

חביב קצב: השרה ביקשה ממני להודות על הדיון הזה ומסור את ברכתה.

חביב קצב: השרה רואה בעבודה המשותפת לנו ביחד עם הסוכנות היהודית, הן בנושא עידוד העלייה והן בנושא קליטת העלייה, נושא מרכזי.

חביב קצב: אנחנו בפתח דיוני תקציב והשרה מתכוונת להביא שתי החלטות מרכזיות בנושא העלייה, הן בנושא של סגירת המחנות, סיום הנושא של ממתינים באתיופיה, והן בנושא של תכנית חומש של העלייה לחמש השנים הקרובות.

חביב קצב: אנחנו מדברים גם ברמה התקציבית, על שריון תקציב בנושא הזה.

חביב קצב: אנחנו מתואמים יחד עם הסוכנות היהודית בעבודה משותפת ורצופה בשני הנושאים האלה.

חביב קצב: כפי שמסר יושב ראש הסוכנות היהודית, אנחנו באמת בעבודה משותפת, רצינית, מתואמת והייתי אומר אפילו חברית בינינו בנושא הזה.

חביב קצב: אנחנו ממוקדי מטרה.

חביב קצב: אנחנו ממוקדי מטרה גם בנושא של טיפול ועידוד העלייה, הכנת העולים בחוץ לארץ ואנחנו רואים ברצף הטיפול בחוץ לארץ והארץ כנושא מאוד מאוד חשוב.

חביב קצב: אנחנו רואים את נושא הכנת העולה, גם ברמת הידע וגם ברמת העברית ובכל מיני דברים אחרים כדי שיגיע לארץ יותר מוכן, כנושא מרכזי בהצלחה שלו בקליטה בארץ.

חביב קצב: אנחנו רואים בחמש-שש השנים האחרונות שהמשרד נכנס לנושא עידוד העלייה יחד עם הסוכנות היהודית בעבודה משותפת.

חביב קצב: אמירה, את צודקת לגמרי, אנחנו רואים את זה כחלק אסטרטגי, את העבודה המשותפת לטובת העניין.

חביב קצב: אנחנו רואים גם את התוצאות של הנושא הזה והעבודה של עידוד העלייה ביחד.

חביב קצב: אנחנו מזרימים הרבה כסף לנושא הזה.

חביב קצב: חלק מתכנית מרכזית בנושא של תכנית החומש יהיה בנושא של עידוד העלייה ועם התקציבים הנדרשים לכך.

חביב קצב: אנחנו רואים בזה חלק מרכזי בעבודה שלנו.

חביב קצב: בסוף אני רוצה לומר שלא רק ביחד עם הסוכנות היהודית – הסוכנות היהודית היא החלק המרכזי - עשינו עבודה מאוד מאוד חשובה לטובת העניין בזמן תקופת התפשטות נגיף הקורונה שלצערי חוזר עכשיו בכל הנושא הזה של המשך העלייה בארץ ועשינו זאת יחד עם הסוכנות היהודית.

חביב קצב: אני רוצה לומר לכם שנפלה בחלקי הזכות להיות חלק מעבודה משותפת ארוכת שנים, עוד ממבצע משה ועד היום, בנושא של עידוד העלייה וקליטתה בארץ.

חביב קצב: זאת המהות שלנו.

חביב קצב: אשמח מאוד אדוני היושב ראש אם תתנו לנו את כל התמיכה התקציבית לנושא הזה.

דוד ביטן: יש אנשים שנמצאים ב-זום וביקשו להתייחס.

דוד ביטן: ישעיהו יחיאלי, ראש מינהלת נעל"ה.

ישעיהו יחיאלי: שלום לכם.

ישעיהו יחיאלי: אנחנו בנעל"ה רואים את הביקושים ההולכים וגדלים לשלוח את הילדים לארץ אבל אנחנו תקועים עם בעיית מכסות.

ישעיהו יחיאלי: הזכרת יושב ראש הוועדה את השיקולים התקציביים בתכנון העלייה.

ישעיהו יחיאלי: אנחנו רואים בנעל"ה, כבר כמה חודשים, שלא מאפשרים להביא את כל הילדים שרוצים לבוא לארץ בתקווה שנוכל להביא אותם בעידן הקורונה.

ישעיהו יחיאלי: שר החינוך, שקודם היה שר העלייה והקליטה, הגיע לתובנות מאוד מעניינות היכן צריך להשקיע בעידוד עלייה, במיוחד בגילי התיכון, והוא ועסק בהכנת הצעת מחליטים כדי להסיר את המגבלה הזאת.

ישעיהו יחיאלי: הממשלה החדשה טרם הקימה ועדת שרים לעלייה וקליטה ואני מציע שהוועדה שלכם תפעל בעניין הזה כדי שוועדת השרים תקום על מנת שיהיה אפשר להביא אליה את ההצעה הזאת.

ישעיהו יחיאלי: אלה אנשים שיעלו בשנת 2021, ומה טוב עבורם מאשר לשלוח קודם את הילדים לארץ, במיוחד אם מדובר בילדים בגיל תיכון כי הילדים האלה להכשיל את העלייה שלהם אם הם יבואו מאוחר מדי.

ישעיהו יחיאלי: לכן אני אומר גם לכל גורמי העלייה שנמצאים ב-זום וליד השולחן בוועדה, תעודדו את המשפחות האלה לרשום את הילדים לנעל"ה ל-2020 ואז עול רציני ירד מהם בהצלחת עלייתם לארץ.

ישעיהו יחיאלי: תודה רבה.

דוד ביטן: תודה.

דוד ביטן: אורי פרדניק, יושב ראש הוועדה לעליית עולי אתיופיה.

אורי פרדניק: שלום.

אורי פרדניק: קודם כל, תודה רבה ליושב ראש הסוכנות היהודית ולצוות הסוכנות היהודית על מהפך של ממש שהם עושים בכל נושא העלייה מאתיופיה.

אורי פרדניק: ראינו את זה גם בתכנית שהם הציגו.

אורי פרדניק: בהמשך למה שנאמר בדיון, להבטיח את שלום יהדות התפוצות ובהמשך למה שציינה חברת הכנסת קוטלר, כרגע יש מצב פוליטי בעייתי מאוד בקהילה היהודית באתיופיה.

אורי פרדניק: יש מהומות באתיופיה, אין קווי אינטרנט, אין תקשורת והמשפחות בארץ בחרדה נוראית והמצב הבטיחותי של יהודי אתיופיה – בנושא הספציפי הזה של אדיס אבבה – הוא בסכנה קיומית מוחשית.

אורי פרדניק: אני באמת מקווה שהסוכנות היהודית תפעל לא רק באיזושהי תכנית שתעלה בקרוב על ידי שרת הקליטה להעלות אותם לארץ, אלא לדאוג שהם יישארו בחיים, פשוטו כמשמעו, ושלא יהיה נזק חמור ליהודים שממתינים שם שכידוע יש להם משפחות בישראל שממתינות בחרדה קשה.

דוד ביטן: תודה רבה.

דוד ביטן: קרן, את רוצה לומר משהו?

קרן ברק: אני חושבת שזה נושא מאוד חשוב וזו הזדמנות אמיתית.

קרן ברק: הקורונה שמה זרקור על הרבה מאוד דברים גם בארץ, כאלה שאנחנו צריכים לתקן אותם, וגם בעולם.

קרן ברק: הקטע של היהדות בעולם הוא אחד הדברים החשובים וזאת הזדמנות פז ואני סומכת עליך היושב ראש, כאיש ביצוע, בולדוזר, שתזיז את הדברים האלה בדיוק למקום אליו צריך להזיז אותם.

קרן ברק: אני חושבת שאתה והשרה יכולים לעשות את זה בלי כל מיני ועדות שרים.

דוד ביטן: לפני שאני מעביר את השרביט ליושב ראש הסוכנות לתשובות או לסיכום, אני רוצה קודם כל להבהיר שאנחנו ממשיכים לעבוד נושא נושא בוועדה יחד עם נציגי הסוכנות ויחד עם נציגי הממשלה וגם עם תושבים ונציגי עמותות.

דוד ביטן: בסופו של דבר הנושאים יטופלו אחד לאחד, וזה שאנחנו כרגע לא נכנסים לתוך העניין, זה לא אומר שום דבר.

דוד ביטן: אנחנו מקיימים עכשיו מפגש עם היושב ראש לדברים כלליים.

דוד ביטן: אני מבקש ממנכ"ל משרד הקליטה להעביר לנו את הרשימה ומה הבעיות בכל מקצוע ומקצוע שאתם יודעים עליהן.

דוד ביטן: אם לסוכנות יש מה לומר בעניין הזה, שתמציא לנו נייר כי אנחנו הולכים לטפל נושא נושא.

דוד ביטן: אנחנו מקבלים את מה שאמרת ואכן אנחנו נוציא הודעה משותפת.

דוד ביטן: עוד היום ננסח אותה ונוציא אותה.

דוד ביטן: לגבי הקמת ועדה ממשלתית לעניין של קליטה ועלייה, אני מבקש להוציא עוד היום מכתב למזכיר הממשלה.

יצחק הרצוג: ועדת שרים.

דוד ביטן: ועדת שרים.

דוד ביטן: כך הממשלה עובדת.

דוד ביטן: ועדות שרים.

דוד ביטן: לא הכול בא למליאת הממשלה.

דוד ביטן: הנושא של הקרן, אני מבקש שתתייחס לזה.

יוסף טייב: לא קיבלתי תשובה על טווח הזמן בין פתיחת התיק לתאריך עלייה לעולים מצרפת, מבלגיה, מכל העולם.

שי פלבר: לגבי צרפת.

שי פלבר: בגלל הקונסיסטואר וכולי, הרבה מגיעים מהקהילה, התהליך הממוצע, אם כל המסמכים מגיעים בזמן, לוקח בין חודשיים לשלושה חודשים.

שי פלבר: כרגע לצערנו הרב אחת המגבלות בצרפת היא דווקא נושא הטיסות כי היום אל על טסה פעמיים בשבוע ועכשיו היא כבר לא טסה בכלל בגלל השביתה.

שי פלבר: ככל שאנחנו יכולים להעלות עולים על הטיסה, אנחנו מעלים.

שי פלבר: המגבלה היא בעיקר הטיסות.

שי פלבר: המקומות המרוחקים, עליהם דיברנו, השבוע תגברנו בצרפת בעוד שני עובדים כדי להגיע לכל הפריפריה.

שי פלבר: אנחנו מודעים ללחץ.

שי פלבר: הרבה מאוד צרפתים – ולא רק אלא כל העולים – רוצים להגיע לקראת הקיץ, שנת הלימודים ואנחנו נערכים לעמוד בלוחות הזמנים הללו.

יצחק הרצוג: אני רוצה להוסיף ולומר שעל פי הכללים של רשות האוכלוסין, כללים חדשים, יש צורך להציג תעודת יושר בתיק העלייה.

יצחק הרצוג: זה מחייב מסמך משפטי בעל נפקות משפטית ובחלק מהמדינות המוסדות הללו משותקים כך שלוקח יותר זמן וזה מעכב.

יצחק הרצוג: זה נושא שנמצא בסמכותו הבלעדית של שר הפנים, על פי חוק, ולכן בנושא הזה ודאי אתה יכול לפנות אליו.

יצחק הרצוג: שי נתן לך את ממוצע הזמנים וכמו שאמרתי לך, לוקח זמן לפתוח, לעבור על כל האישורים ולראות שאין כאן אנשים שלא עומדים בתנאים.

יוסף טייב: אני מדבר על אנשים שקיבלו את תעודת היושר והכל בסדר אתם.

יצחק הרצוג: יש שורת נושאים שעלו כאן.

יצחק הרצוג: אני רוצה להודות לחברות וחברי הכנסת על הדיון הערני והפורה.

יצחק הרצוג: קודם כל, לך אדוני היושב ראש.

יצחק הרצוג: אני מציע לכנס דיון נוסף במשרד ראש הממשלה, משרד האוצר, משרד הקליטה כל המשרדים הנוגעים בדבר.

יצחק הרצוג: קח לדוגמה את הנושא של עידוד היזמות.

יצחק הרצוג: כשאתה מדבר על תעסוקה, אתה יכול היום לבוא ולהביא קבוצה צעירה חזקה מאוד של עולים שיכולים להיכנס כיזמים לשוק.

יצחק הרצוג: אלה משרדים אחרים בכלל.

יצחק הרצוג: כלומר, כל הסרת החסמים נוגעת לא רק לתארים אלא נוגעת להמון נושאים נוספים.

יצחק הרצוג: הדבר השני זה כל הסיוע הכספי שאתה מדבר עליו ותודה רבה.

יצחק הרצוג: אנחנו בסוכנות היהודית בתקופת החירום הזאת הקמנו קרן חירום לסיוע לקהילות במצוקה.

יצחק הרצוג: הקרן נותנת הלוואות ללא ריבית.

יצחק הרצוג: הקרן סיימה את רוב ההון שלה וסייעה ללמעלה מ-60 וכמה קהילות.

יצחק הרצוג: נתנו לארגון הגג הקהילתי כדי לסייע לבתי הספר, למוסדות החינוך, לתנועות הנוער ובתי הכנסת.

יצחק הרצוג: זה היה שיעור מאלף בהבנת תמונת הרנטגן של העם היהודי, של המצוקות של קהילות קטנות כגדולות.

יצחק הרצוג: סיוע ניתן לקהילות מחוץ לארצות הברית.

יצחק הרצוג: בצפון אמריקה תשתית קהילתית תחזקה יותר.

יצחק הרצוג: לכן, כשאתה בא עם הרעיון של קרן סיוע לקהילות קטנות, זה דבר מבורך ומבוקש ומתבקש, ואנחנו תומכים מאוד בהצעה שלך ונשמח לשתף פעולה.

יצחק הרצוג: אנחנו בנויים לכך.

יצחק הרצוג: יש לנו את הפריסה הגלובלית.

יצחק הרצוג: אנחנו יושבים בלמעלה מ-60 מדינות והשליחים שלנו יודעים להביא את המידע על כל קהילה וקהילה.

יצחק הרצוג: השינוי של הפרדיגמה, נושא שעלה כאן הרבה מאוד.

יצחק הרצוג: בעצם ישראל עולה ופורחת כלב האמיתי של העם היהודי ומושיטה יד לקהילות.

יצחק הרצוג: אתמול היה על כך דיון בממשלה, דיון טוב עם המשרד לענייני תפוצות.

יצחק הרצוג: אין ספק שיש כאן הזדמנויות גדולות, גם דיבר על כך יחיאלי יושב ראש נעל"ה, ואנחנו רואים את התהליכים כתהליכי עומק.

יצחק הרצוג: סיפור העם היהודי, לא נדון בו כרגע.

יצחק הרצוג: אני מוכן לקיים דיון עומק על העם היהודי על כל גווניו, זרמיו, סיפורו.

יצחק הרצוג: הוא מאלף והוא מרתק.

יצחק הרצוג: אלעזר שטרן העלה פן אחד של הסוגיה אבל יש פנים ענקיות לדיון ענק.

יצחק הרצוג: ייזום היושב ראש שעתיים-שלוש, אני מוכן להיות כאן ולבלות בדיון שאומר פעם אחת ולתמיד.

יצחק הרצוג: מדינת ישראל גם צריכה להבין ולומר מה היא רוצה מהעם שלה בתפוצות.

יצחק הרצוג: גם חוק הלאום, דרך אגב, מתייחס לכך במפורש.

יצחק הרצוג: הוא משית אחריות על מדינה וממשלה וצריך לקחת גם את זה בחשבון.

יצחק הרצוג: הדבר האחרון לשמו התכנסנו הוא גל העלייה.

יצחק הרצוג: אני שב ואומר שאנחנו צופים גל עלייה גדול מאוד, 250,000 עולות ועולים בין שלוש לחמש השנים הקרובות.

יצחק הרצוג: כפי שנאמר כאן, גל עלייה איכותי, גל שיהיו בו גם הרבה צעירים, אנשים שיכולים לחזק מאוד את החברה הישראלית.

יצחק הרצוג: גלי העלייה, מעצם טבעם וטיבם תמיד הביאו לכאן גם צמיחה כלכלית וחיזוק המדינה.

יצחק הרצוג: העלייה היא דבר מבורך ואני חושב שעל ממשלת ישראל להיענות לאתגר בתכנית לאומית כוללת שהיא צריכה לגבש עם הסוכנות היהודית.

יצחק הרצוג: אדוני היושב ראש, אני נענה לקריאתך וביחד אנחנו קוראים למדינה לגבש את התכנית הזאת במשותף אתנו.

יצחק הרצוג: ככל שייקדם, כן ייטב.

דוד ביטן: תודה.

דוד ביטן: אני מבקש שתדאגו להודעה משותפת שלנו ושל יושב ראש הסוכנות היהודית, הודעה שפונה לממשלה בעניין הזה.

דוד ביטן: תודה רבה ליושב ראש הסוכנות.

דוד ביטן: אני מקבל את האתגר הזה לקיים ישיבה נוספת.

יצחק הרצוג: הגיע חגואל.

דוד ביטן: הישיבה הבאה שלנו היא בעניין האנטישמיות.

יצחק הרצוג: לפני שכולם חשבו, הוא עסק בנושא.

דוד ביטן: תודה לך.

דוד ביטן: הישיבה נעולה.