ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 19, 2020-07-06 09:30

יעקב מרגי: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת.

יעקב מרגי: 6 ביולי 2020, י"ד בתמוז התש"ף.

יעקב מרגי: על סדר-היום: דיון מהיר בנושא: "החשש מאובדן פרנסתם המוחלט וקריסתם של סוכני הנסיעות ונותני שירות תיירות חוץ, והיעדר מתווה סיוע ייעודי עבורם".

יעקב מרגי: היוזמים: חברי הכנסת מיקי לוי, עודד פורר, חברת הכנסת טלי פלוסקוב.

יעקב מרגי: כמנהגו בקודש ניתן למציעים לפתוח, ולאחר מכן נפתח את הדיון עם סבב.

יעקב מרגי: חבר הכנסת מיקי לוי.

מיקי לוי: תודה רבה, אדוני.

מיקי לוי: תודה רבה קודם כל שנעתרת לבקשה שלנו לקיים דיון מקיף.

מיקי לוי: יש לנו חשש גדול, באמת חשש גדול – אתמול, מי שהאזין לדבריו של שמואל זכאי מנכ"ל רשות שדות התעופה, שמזהיר מפני קריסת הפעילות בנתב"ג לאחר חמישה חודשי השבתה.

מיקי לוי: הסכנה היא מאובדן עובדים, מאובדן אנשים מקצועיים שיפנו למקום אחר, לבוא ולהרים את כל העסק חזרה זה להגיע להרים מאפס, ואנו עלולים למצוא את עצמנו במשבר גדול.

מיקי לוי: 250,000 עובדים בענף התיירות היוצאת והנכנסת, מורי דרך, מדריכי תיירים, מדריכי טיולים, נהגי אוטובוס.

מיקי לוי: יש כאלה שנוהגים קבוצות ומתפרנסים מהענף - הן התיירות היוצאת והן זו הנכנסת.

מיקי לוי: סגירת השמיים ללא כל מדיניות מתוכננת עתידית עשויה, אדוני היושב-ראש, להביא לקריסתם תוך שבועות ספורים, ואנו כבר בכניסה לקריסה של סוכנויות נסיעות ותיקות מאוד – סוכנויות נסיעות, בתי מלון שסוגרים את שעריהם.

מיקי לוי: אתה עובר ליד בית מלון, שרשרת על הדלת הראשית, מדריכי טיולים.

מיקי לוי: 250,000 איש, ואני כבר לא מדבר על מי שנמצא מסביב – בעלי מסעדות, שירותי נסיעה, מוניות וכו'.

מיקי לוי: יש 80 מדינות שפתחו שעריהן ליוצאים ולבאים.

מיקי לוי: אצלנו אין לנו אפילו תאריך יעד לזה בגלל ייחודיות הענף שרבים מועסקים בו ולא קיבלו סיוע מהמדינה.

מיקי לוי: יש הרבה עסקאות שנסגרו בימים הראשונים לסגר לכל תקופת הקיץ, ובשבועות האחרונים הם בוטלו.

מיקי לוי: יוצא שהתזרים של חלק מהעוסקים בענף דווקא בחודשים עליהם אני מתמקד בפעימות, אלה החודשים שבהם העסקאות בוטלו, ורבים מהעובדים בענף הזה נפגעו כלכלית גם כתוצאה מכך.

מיקי לוי: הבוקר שמעתי את שר התיירות בדרכי לכאן, וגופי התכווץ.

מיקי לוי: אם שר התיירות מודיע ש-1 באוגוסט כבר לא רלוונטי ואין על מה לדבר, סימן שלממשלה אין תוכניות אלטרנטיביות סדורות, איך זה אמור לקרות.

מיקי לוי: יש 80 מדינות שפתחו את השערים.

מיקי לוי: בואו נלך, נלמד איך הן עשו את זה.

מיקי לוי: אני לא מומחה גדול בתיירות – יש כאלה שעוסקים בזה שנים.

מיקי לוי: רק נזעקתי לצורך המצוקה, אבל אם משרד התיירות, שר התיירות אינו מאמין ואינו עושה תוואי ומדיניות, אני מאוד-מאוד מודאג, מה יהיה על הענף הזה.

מיקי לוי: ענף התיירות הוא מנוע צמיחה חשוב, ונראה שפשוט הפקרנו אותו.

מיקי לוי: הגיע הזמן להתעורר.

מיקי לוי: אני לא מומחה.

מיקי לוי: שוב, אדוני, הסיוע, החל"ת שמסתיים לבעלי מקצועות בעולם התיירות מסתיים בימים אלה, ואני מקווה שהדיון הזה יהיה התנעה לתהליך קבלת החלטות ממשלתי.

מיקי לוי: אנחנו צריכים לשמוע את האוצר, אנחנו צריכים לשמוע את הביטוח הלאומי לאלה שאיבדו את מקומות פרנסתם, ואנחנו צריכים לשמוע את משרד התיירות – מה התוכניות הממשלתיות.

מיקי לוי: לא יכול להיות שהעולם הזה, עולם התיירות, ילך וייכחד.

מיקי לוי: שוב, תודה אבה שנענית לבקשתנו.

יעקב מרגי: חבר הכנסת עורר פורר.

עודד פורר: תודה, אדוני היושב-ראש, על קיום הדיון החשוב הזה, ואני יודע שאתה רואה עין בעין אתנו את תפיסת העולם, עד כמה התחום הזה דרמטי לכלכלת ישראל.

עודד פורר: הדבר שהכי מטריד – לא רק בתחום הזה, אבל פה זה הכי בולט – שאין שום חזון לממשלה, איך חוזרים לפעילות ואיך מייצרים ודאות גם לאלה שלא יכולים לחזור לפעילות בתקופה הזו.

עודד פורר: גם כשאתה צריך לצאת עם ספינה לים סוער, אפשר לעשות את זה, רק צריך להכין אותה – מכינים תוכנית, מכינים נתיב הפלגה, ויודעים שנצטרך לשנות את הנתיב על הדרך, אבל קובעים יעד שאליו רוצים להגיע.

עודד פורר: אין פה שום יעד, שום כיוון, לא הגדירו על מי רוצים לשמור בכל האירוע הזה בחיים, עם הראש מעל המים.

עודד פורר: קח את סוכני הנסיעות, קח את מורי הדרך, קבוצות עצמאיים, שצריכים לומר להם: אין מה לעשות, התיירות לא תגיע להיקפים שהכרנו בשנה הקרובה.

עודד פורר: אנחנו נותנים לכם מתווה שבו לכם יהיה אוכל במקרר בשנה הזאת.

עודד פורר: אתם תשרדו אותה כדי שביוני 2021 תוכלו לחזור להדריך ולא תהיו בעולם אחר.

עודד פורר: גם באיך מייצרים תיירות, את המעט שיש, צריך לדעת להגדיר.

עודד פורר: אפשר להגדיר מקומות שאליהם אפשר להגיע, אפשר להגדיר תנאים שבהם בודקים בטיסה לכאן ובודקים בנחיתה כאן, ואפשר לקבל את התשובות הללו תוך תקופה קצרה, ומייצרים מקומות שבהם אפשר לייצר תיירות.

עודד פורר: בטח בעולם התיירות הרפואית.

עודד פורר: אגב, תייר רפואי שווה למדינת ישראל יותר מתיירים אחרים הרבה פעמים.

עודד פורר: אנחנו יודעים לאן הוא מגיע, יש מחלקות מסוימות שאפשר לייעד אותן לטובת הנושא הזה.

עודד פורר: תייר רפואי גם יהיה מוכן לשהות בבידוד, כלומר אין לו בעיה לקחת על עצמו את ההגבלות שאולי תייר שבא לנופש, לא.

עודד פורר: למה לא לקחת את הענף הזה, להוריד קצת מהאנשים שהם דורשי אבטלה ובאים לבקש סיוע מהמדינה.

עודד פורר: גם מבחינת אחריות שולחים פקידי ממשלה ולא יודעים תמיד מי נמצא אתנו בזום ומי לא.

עודד פורר: לפני כשבועיים מודיעים שסוגרים את טבריה, ביום רביעי.

עודד פורר: בסוף מתברר שכל החולים בכלל לא היו מטבריה והיה צריך לסגור גם איזה רחוב אחר, אבל זה לא שינה לכל בתי המלון שהיו בתפוסה מלאה לאותו סוף שבוע והכול בוטל בשנייה אחת.

עודד פורר: אני אומר זאת מהיום הראשון של המשבר.

עודד פורר: פקידי הממשלה ושרי הממשלה צריכים להבין, שכל הערכת מצב או השערה שהם נותנים, משורשרת מייד לשטח למטה, בין אם לאי-ודאות של האזרחים שלא יודעים אם יש או אין הגבלה כזו, ובין אם למשבר מאוד גדול.

עודד פורר: אדוני, אם אנחנו צריכים לצאת עם משהו מהישיבה הזו, אתה צריך לדרוש, לדעתי, מהממשלה להציג תוך מספר ימים תוכנית, איך הענף הזה אמור לפעול שנה קדימה.

יעקב מרגי: דחיתי את דבריי עד לגמר הדברים של היוזמים.

יעקב מרגי: טלי פלוסקוב.

טלי פלוסקוב: בוקר טוב.

טלי פלוסקוב: תודה, אדוני היושב-ראש, על הדיון בוועדה, ודי מהר.

טלי פלוסקוב: זה מאוד חשוב.

יעקב מרגי: זה הדיון השני בחודש הראשון לעבודתה של הוועדה שעוסק בתיירות.

טלי פלוסקוב: זה רק מחדד עד כמה הנושא חשוב ועד כמה אנו היום צריכים לתת לאנשים האלה תקווה.

טלי פלוסקוב: אני בכנסת ה-20 עמדתי בראש השדולה לתיירות, וראינו כמה קשה להביא את התיירות לרמה הגבוהה שבה היינו לפני משבר הקורונה.

טלי פלוסקוב: אנו מדברים על הכנסות של 8 מיליארד שקל לקופת המדינה, אנחנו מדברים על אלפי מקומות עבודה, מדברים על המון דברים.

טלי פלוסקוב: ההבדל בין תיירות לכל ענף הוא בדבר אחד:

טלי פלוסקוב: אם יש המון ענפים היום שאנו כבר עושים את התוכניות להחזיר את האנשים לעבודה – תמריצים, מה אנחנו לא עושים כדי שהאנשים האלה יחזרו לעבודה – בתיירות אנו כמדינה עדיין לא נותנים את האפשרות לעבוד.

טלי פלוסקוב: פה אנחנו עדיין אומרים: אתם עדיין לא יכולים להתחיל לעבוד.

טלי פלוסקוב: זה ההבדל.

טלי פלוסקוב: אז אם אנחנו כמדינה אומרים את זה, עלינו כמדינה למצוא פתרונות לתקופת המעבר הזו.

טלי פלוסקוב: המספרים שקיימים היום במדינת ישראל סוגרים לנו הישראלים את השמיים למדינות האחרות, אין מה לעשות, אבל בתקופת הזמן הזו אנו יכולים להכשיר את האנשים, להכינם לזמן היציאה, אנחנו יכולים להשקיע בתשתית שיש לנו כאן במדינה כדי לגרום לכמה שיותר תיירים להגיע לכאן.

טלי פלוסקוב: יש לנו מה לעשות בתקופה הזאת, ואכן נכון מה ששמעתי – אנו לא רואים אופק, ואנחנו צריכים לתת לאנשים האלה תקווה שבעוד חודשים, שלושה כשנחזור בעז"ה לשגרה הנורמלית, לאנשים האלה יש מה לעשות, ולא רק שהם נשארים במקום שבו היו אלא אנו מחזקים אותם.

טלי פלוסקוב: אנחנו מוסיפים אותם אנשים שאיבדו מקומות עבודתם להיכנס לעבוד בענף הזה, כי הוא טוב גם לאנשים וגם למדינה.

טלי פלוסקוב: זה הכנסות מאוד גבוהות למדינה.

טלי פלוסקוב: לכן גם הפנייה שלי היא לאוצר – איך אנחנו בונים תוכנית – כמובן, לכל המדינה, ושמענו את ראש הממשלה – אנחנו צריכים תוכנית לאתר התיירות.

טלי פלוסקוב: יש פה הצעות שבאות מהארגונים, מאיגוד הלשכה המרכזית לתיירות נכנסת.

טלי פלוסקוב: יש לנו פה מסמכים.

טלי פלוסקוב: חייבים לשמוע את כולם, כי הם יודעים איך לצאת נכון.

יעקב מרגי: משבר הקורונה ממאן לעזוב אותנו.

יעקב מרגי: היתה תקווה – הנה זה בא, דיברנו על יוון, על קפריסין, מדינות ירוקות שיפתחו שעריהן לתיירים ישראליים, ואכן הן פתחו את שעריהן – רק לא ישראל.

יעקב מרגי: הגל בשני בעיצומו בעוצמות גבוהות.

יעקב מרגי: יחד אתו גל אי-הוודאות העסקית והכלכלית.

יעקב מרגי: הייתי רוצה להיות במצב שהממשלה מטילה מגבלות באותה נשימה, באותו מעמד, היא כבר מציגה את תוכנית הסיוע לאותו מגזר שאמור להיפגע, אותה קבוצה שאמורה להיפגע מאותן מגבלות.

יעקב מרגי: זה לא קורה.

יעקב מרגי: המגבלות החדשות מכניסות את הענף שאנו עוסקים בו היום, ענף התיירות, למשבר עוד יותר עמוק ממה שהיתה בו בגל הראשון.

יעקב מרגי: היום הדיון יתמקד במצוקתם של סוכני הנסיעות.

יעקב מרגי: הדיון הראשון של הוועדה היה בסוגית ענף התיירות במשבר הקורונה.

יעקב מרגי: אנו מתמקדים היום בסוכני הנסיעות, בפרט לדעת מה הלאה.

יעקב מרגי: מה המדינה, מה הממשלה הכינה או מכינה לענף, אילו מחשבות יצירתיות.

יעקב מרגי: אמרתי את זה בדיוק הראשון לפני כחודש – חייבים לחשוב מחוץ לקופסה.

יעקב מרגי: יש פה משאב אדיר שצריך לדעת איך לנצל אותו.

יעקב מרגי: לצערי הרב, אנו לא רואים זאת, ואם הוא קיים, עוד יותר גרוע, כי למנוע מידע חשוב מהציבור פוגע בחוסן שלו, ואני לא רוצה לומר מה מדד הביטחון של האוכלוסייה בגלל אי-השקיפות, בגלל אי-חשיפת הנתונים על-ידי הממשלה ותוכניות עתידיות.

יעקב מרגי: התחושה שלנו היא שהממשלה מתנהלת מעכשיו לעכשיו.

יעקב מרגי: אין יד מכוונת, מתכללת של כל הזרועות כדי לספוג כמה שפחות מכות ממשבר הקורונה הכואב הזה.

יעקב מרגי: ברשותכם, אני רוצה לתת את רשות הדיבור לקובי קרני תחילה ולאחר מכן ליוסי פתאל, שיציגו את עצמת המשבר.

יעקב מרגי: לאחר מכן נפתח דיון עם חברי הכנסת ושאר האורחים.

יעקב מרגי: נשמע את משרדי הממשלה בסוף, לאחר שנשמע את הדוברים כדי לשמוע, אם יש לממשלה – יכול להיות שאנחנו סתם מוטרדים, ושהכול מוכן ומסודר.

יעקב מרגי: בבקשה.

יעקב מרגי: ברשותך, לפני כן, אני מברך את חבר הכנסת יצחק פינדרוס על הצטרפותו לוועדת הכלכלה.

יעקב מרגי: ברוך הבא.

קובי קרני: שלום, אני קובי קרני, יושב-ראש התאחדות משרדי הנסיעות והתיירות בישראל.

קובי קרני: אדבר מספרים.

קובי קרני: הענף שלנו נמצא קרוב לחצי שנה באפס הכנסות.

קובי קרני: כל המתווים ששמעתם לענף כזה או אחר מדבר על 60%, 80%, 40%.

קובי קרני: אנחנו באפס הכנסות.

קובי קרני: 80% מבעלי המשרדים באפס תגמול.

קובי קרני: אפס תגמול.

קובי קרני: הממשלה נתנה פעימה למשרדים קטנים, עד 20 מיליון ₪.

קובי קרני: אני לא יכול להכניס אתכם למספרים, אבל אלה מספרים שמייצגים אחוז קטן מאוד של המשרדים.

קובי קרני: 80% מבעלי המשרדים נמצאים ב-0 הכנסות, ב-0 תגמול, בלי שיש לנו תשובה אחת, מתווה שמתאים לענף התיירות.

קובי קרני: המתווה הקיים לא מתאים.

קובי קרני: איפה אנחנו עומדים?

קובי קרני: שהמדינה תגיד לנו: אנחנו לא רוצים אתכם.

קובי קרני: המצב של המדינה קשה – תסגרו את העסק.

יעקב מרגי: היתה לכם הידברות עם האוצר?

קובי קרני: היתה לנו הידברות עם אנשי האוצר.

קובי קרני: הם ביקשו דוחות, קיבלו דוחות.

קובי קרני: מאז לא שמענו מהם.

מיקי לוי: עם מי?

קובי קרני: עם אסף.

מיקי לוי: עם הרפרנט.

קובי קרני: אני לא מתבייש להגיד לכם על העסק שלי, יש לי כ-250 עובדים, רובם בחל"ת.

קובי קרני: ההוצאות החודשיות של עסק נשארו בגובה 15% עד 20% ממחזור ההוצאות.

קובי קרני: אם מחזור ההוצאות החודשי שלי הוא 5 או 6 מיליון, אני מפסיד כל חודש בין 600,000 שקל ל-800,000 שקל.

קובי קרני: כל חודש.

קובי קרני: לפחות זכותי לקבל תשובה מהמדינה.

קובי קרני: לא ייתכן, שאנשים מחכים עוד חודש ועוד חודש ואין מתווה באופק.

קובי קרני: יש הצהרות.

קובי קרני: אנחנו נגדיל את זה ל-100, לא יודעים לפי איזה מתווה, גם זה לא יכסה שום דבר.

קובי קרני: גם יש לנו קושי לסגור את העסקים שלנו.

יעקב מרגי: איזה הצהרות?

קובי קרני: אנחנו לא יודעים מה המתווה של ההצהרות האלה.

קובי קרני: נניח שאנחנו רוצים לסגור את העסקים שלנו, כי אנחנו לא יכולים להפסיד יותר – למשל, ועדת הכלכלה המכובדת הזאת מאפשרת לחברות התעופה עוד 90 יום להחזיר את הכסף, ואני צריך בשביל זה להחזיק עשרה פקידים, ואני צריך לממן את חברות התעופה הזרות שיש להם עוד 90 יום.

קובי קרני: מילא חברות תעופה ישראליות, שצריכים לעזור להן, ואני מאמין שצריכים לעזור להן, אבל למה אני מכיסי והאזרח מכיסו צריך לממן חברות תעופה זרות, שקיבלו מענק מהמדינה שלהם?

מיקי לוי: איך לא הפרידו את החוק הזה?

מיקי לוי: איזו טעות.

קובי קרני: אנחנו רוצים לדעת, איפה אנחנו עומדים.

קובי קרני: אנחנו לא יכולים יותר להשקיע עשרות-אלפים, מאות-אלפי שקלים בחודש, כשלא ראינו במשך חצי שנה שקל אחד מהמדינה, ואנחנו לא יודעים מה המדינה רוצה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: יוסי פתאל, בבקשה.

יוסי פתאל: תודה רבה, אדוני, על הדיון.

יוסי פתאל: יוסי פתאל, מנכ"ל לשכת מארגני התיירות נכנסת, שחי בעיקר על התיירות הקבוצתית.

יוסי פתאל: אדוני, כשאתמול בערב חשבתי איך לפתוח את הדיון, חשבתי לומר: מחדל יום כיפור של אגף התקציבים באוצר, ואז ראיתי שזה נמצא בכותרות הראשיות בידיעות אחרונות הבוקר.

יוסי פתאל: אנחנו נמצאים במלחמה כלכלית, מלחמת הישרדות.

יוסי פתאל: אנחנו החיילים בחזית, שסופגים אש מכוחותינו בגב.

יוסי פתאל: ההרגשה שאת האיום שלפנינו של הקורונה, אפשר לנצח – אנחנו שותפים, אבל את האש הידידותית שנורית בנו מהגב על-ידי האוצר וחוסר הניהול של המשבר הזה, לא נראה לנו שנצליח להתגבר על זה.

יוסי פתאל: כשיש כשל מערכתי כל כך בסיסי כמו שיש בניהול המשבר הזה, לא יעזור מה שאגיד ואטען לעניין שלנו– אני לא חושב שבמצב הנוכחי אפשר בכלל לסייע לנו, לצערי.

יוסי פתאל: המטכ"ל, כל קברניטי הכסף של המדינה, שאמורים לנהל את המערכה הזאת, שהיא יוצאת דופן בכל קנה מידה, אין להם מושג במה הם עוסקים, איך הם מנהלים, הם לא יודעים לנהל משברים, וכך זה נראה.

יוסי פתאל: אנחנו מרגישים שאנחנו יושבים בתוך אוטובוס עם נהגים שאין להם מושג, פעם ראשונה שעלו על ההגה, דוהרים אל התהום, ואומרים לנו הנוסעים: אנו יודעים מה אנו עושים.

יוסי פתאל: הכשל המערכתי הזה לדעתי הוא העניין של הוועדה.

יוסי פתאל: אם הוא ייפתר, גם הבעיה שלנו תיפתר, כי העניין שלנו לא נתון למחלוקת.

יוסי פתאל: אי-אפשר לערער עליו.

יוסי פתאל: אני סבור שהוועדה צריכה לקבוע תהליך בדיקה כפי שעשתה עם הבנקים לעניין ניהול המשבר על-ידי האוצר ואגף תקציבים באוצר.

יוסי פתאל: זה מתבקש, כי הבעה אינה המשבר הכלכלי אלא ניהולו.

יוסי פתאל: וכאן אנחנו נופלים.

יוסי פתאל: אם זה יתוקן, לא תהיה לנו בעיה.

יוסי פתאל: שלוש מילים מייצגות יותר מכול את הכישלון בהתמודדות, שחוזרים עליהן כל הזמן: מתווה, רוחבי, ופעימה.

יוסי פתאל: לא משנה מה הבעיה שלך – תקבל אחת מאלה.

יוסי פתאל: אגב, ביום כיפור זה היה קונספציאלי – בבחינת מידה אחת מתאימה לכולם.

יוסי פתאל: אנחנו עושים רק דברים רוחביים.

יוסי פתאל: אנחנו לא מכירים אתכם, לא את הענף ולא שום דבר.

יוסי פתאל: הדבר הזה הוא בנפשנו.

יוסי פתאל: לאוצר יש אג'נדה אחת בנושא התיירות – בואו נגיד את זה בקול רם.

יוסי פתאל: זה לא באמת דיון כלכלי אמיתי.

יוסי פתאל: הם חושבים מחשבות מאוד מסוימות באוצר, מנצלים את המשבר כדי ליישם את האמונות שלהם.

יוסי פתאל: לא מדובר באנשים שהציגו לכם יערות כלכליים מסודרים, שאומרים למה לא צריך לתמוך בתיירות.

יוסי פתאל: הם מאמינים שאנחנו צריכים לבוא אליהם, אנחנו צריכים לבוא עם גליונות חישוב אלקטרוניים.

יוסי פתאל: הם סוגדים לכאלה, אבל לא כשהם צריכים להציג את זה.

יוסי פתאל: אגב, אני לא רוצה עכשיו להתייחס לזה, אבל היינו כאן בישיבה, ואנשי אגף התקציבים – פה בחדר הזה – אני הייתי בזום – אמרו שצריך לעזור לענף התיירות.

יוסי פתאל: במילים האלה.

יוסי פתאל: כתבו לנו – אני מצטט מסמך של האוצר: ככל שיוסכם על מתווה פיצוי בכלל – בקיצור, שאנחנו נקבל פיצוי.

יוסי פתאל: לגבי התיירות הנכנסת, אנחנו ארגון המעסיקים של מורי הדרך ומעסיקים 2,500 מורי דרך.

יוסי פתאל: 8 מיליארד שקל אנחנו מביאים מחו"ל לישראל.

יוסי פתאל: ענף הייצוא השישי בגודלו של מדינת ישראל.

יוסי פתאל: יוצר מהייצוא הביטחוני זה ענף התיירות הנכנסת.

יוסי פתאל: אף אחד לא היה מעלה על דעתו לתת לייצוא הביטחוני לקרוס.

יוסי פתאל: מספר העובדים שאנחנו מחלקים להם צ'קים ישירות זה 40,000 – מסעדות, נהגים, מדריכים וכו'.

יוסי פתאל: ערים שאתם כל הזמן שופכים עליהם כסף – טבריה, עכו, נצרת, ירושלים - בחיים לא יחזרו לעצמם כלכלית אם לא נביא את קבוצות התיירים לשם.

יוסי פתאל: אז אפשר להמשיך לתת כספים.

יוסי פתאל: אנחנו בנייר שהגשנו לכם כאן – ואני רוצה רגע להסביר, כי זה לב העניין.

יוסי פתאל: אנחנו בסך הכול 140 חברות, 1,700 עובדים.

יוסי פתאל: כל עובד שלנו שווה 25 משרות.

יוסי פתאל: אם זה מניפולציה סטטיסטית, אני מצפה מאנשי האוצר שמסתכלים עלינו עכשיו בזום, שיוכיחו לוועדה שעשיתי מניפולציה סטטיסטית, או שכל אחד מאתנו שהולך הביתה, לוקח אתו 25 משפחות.

יוסי פתאל: כך יש להתייחס לזה.

אוסאמה סעדי: אתם כעצמאיים לא מקבלים את המענקים האלה לעצמאיים?

יעקב מרגי: יש לנו דיון מבורך, עתיר חברי כנסת.

יעקב מרגי: זה לא מובן מאליו.

יעקב מרגי: אני רוצה שיהיה פה דיון אמיתי.

יעקב מרגי: משפט אחרון.

יוסי פתאל: אנו מבקשים מהוועדה, ושמנו בניירות לפניכם את הנושא של שימור עובדים, השימור של המסגרות העסקיות.

יוסי פתאל: האוצר פנה אלינו בתחילת המשבר וביקש לסייע, והציע לנו 15 מיליון שהיו אמורים להגיע מהר-מהר.

יוסי פתאל: אגב, עד היום הם לא הגיעו.

יעקב מרגי: כפי שאנו נוהגים בוועדה, נעשה לסירוגין - חבר כנסת-אורח.

עודד פורר: אני צריך לצאת לנהל ועדה, אדוני, אז עוד משפט אחד.

עודד פורר: חל"ת נושם זה נדרש לתיירות.

עודד פורר: יכול להיות שהוא יכול להעסיק את העובדים יומיים בשבוע, יום בשבוע.

עודד פורר: צריך לאפשר לו את זה.

יעקב מרגי: זה נכון להרבה תחומים.

יעקב מרגי: עידון רול, בבקשה.

עידן רול: תודה, אדוני היושב-ראש.

עידן רול: עולה תמונה מאוד ברורה מההתנהלות של האוצר ובכלל ממדיניות הממשלה, בעיקר שהם אומרים: לא נקבל החלטה, ומקסימום הענף יקרוס.

עידן רול: לא צריך להיות כלכלן בכיר ולא צריך להיות גם עם דוקטורט בענף התיירות כדי להבין שההשלכות של קריסת הענף, שזה משהו שהוא מעבר לפינה, הן העלויות של להחיות מחדש ענף, לבנות אותו מהיסוד, את ענף התיירות, על היציבות שבו, על מגוון התפקידים שבו, על המערכים הלוגיסטיים והממוחשבים שבו, פי כמה וכמה מאשר להנשים אותו עכשיו ולהחזיק אותו.

עידן רול: יש פה בעיה של הממשלה, שלא רואה קדימה.

עידן רול: אנחנו כבר לא בתחילת המשבר.

עידן רול: להתנהל בכאוס ולומר שאנחנו לא יודעים מה לעשות – אני מנסה לברור פה מילים - זו רשלנות.

עידן רול: אנו מוקפים במדינות בעולם שמצאו דרך לפתוח את השמיים.

עידן רול: לא יכול להיות שאי-אפשר ללמוד מהם.

עידן רול: אני שוחחתי אתמול עם חברים שגרים בהולנד, וכל ההתנהלות שם אחרת.

עידן רול: יש פתרונות.

עידן רול: בתור התחלה הממשלה צריכה לקבוע מתווה ותאריך יעד לפתיחת השמיים.

עידן רול: לא מדברים עדיין על תפוסה וכמה יטוסו; קודם כל איך פותחים את השמיים.

עידן רול: תאמצו מתווה, זה לא בושה.

עידן רול: אמנם ראש הממשלה אמר שכולם מתקשרים אלינו ללמוד מאתנו איך לעשות את זה.

יעקב מרגי: פעם התקשרו.

עידן רול: עכשיו הטלפון האדום לא מצלצל וגם לא הרגיל, הלבן.

עידן רול: הגיע הזמן להתקשר להולנד, לטורקיה, ויוון ולשאול שאלות, זו לא בושה.

עידן רול: ושנית, יש להבין שחייבים לתת להם איך להמשיך.

עידן רול: ההסתכלות הזו על ענפים שלמים שמבקשים להתקיים – שימו לב מה הם אומרים: ככל שמתקדמים, הבקשות נהיות יותר ויותר זעומות.

עידן רול: הם מבקשים לשרוד .

עידן רול: לא לעשות פה עשיית עושר, הם לא מבקשים להגדיל את העסקים.

עידן רול: הם מבקשים לפתוח את השערים ולהחזיר את החובות שלהם לספקים ולצרכנים.

עידן רול: חייבים לתת סיוע.

עידן רול: אני חושב, אדוני היושב-ראש, שחשוב שנקבל לוועדה מתווה מהמשרדים הרלוונטיים ואולי נקבע ישיבת מעקב עוד שבועיים או עשרה ימים, לראות שהם עומדים במילים שלהם.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: בבקשה.

מירי סוסלנסקי: מירי סוסלנסקי, מהמטה להצלת תיירות חו"ל.

מירי סוסלנסקי: אנחנו מטה שהוקם בעקבות המצב, מייצגים סוכנים, משרדי נסיעות, בעלי חברות ארגון טיולים, מדריכים לחו"ל, פרילנסרים, עובדים, אנשי תיירות, אנשי הנדלינג שדות התעופה, בעצם כל אנשי התיירות חו"ל מיוצגים תחתינו.

מירי סוסלנסקי: אנחנו באים כאן להראות את ההשפעה שלנו.

מירי סוסלנסקי: אנחנו ענף – כאמור ענף התיירות מכניס 40 מיליארד שקלים למדינה.

מירי סוסלנסקי: מתוכו תיירות חו"ל מכניסים כ-15 מיליארד שקלים.

מירי סוסלנסקי: אנחנו מדברים על עשרות-אלפי משפחות ובתי אב שמדממים, כי אין סיוע.

מירי סוסלנסקי: אנו רואים יותר ויותר שנדרש פתרון לטווח ארוך.

מירי סוסלנסקי: אנחנו רואים שהשמיים לא נפתחים.

מירי סוסלנסקי: דיברו על יולי, אחר כך עבר לאוגוסט.

מירי סוסלנסקי: אנחנו מבינים שיש מדינות שפחות רוצות אותנו.

מירי סוסלנסקי: זה לא משהו מיידי, והדבר הזה דורש התייחסות נפרדת לענף התיירות על כל מאפייניו.

מירי סוסלנסקי: זה ענף שמאופיין, בעיקר תיירות חו"ל, אפילו ברמה תזרימית שונה מתיירות נכנסת, ויש להתייחס לכך.

מירי סוסלנסקי: אנו לא יכולים לקבל אותה הסתכלות כמו כל שאר הענפים במשק.

מירי סוסלנסקי: אנחנו מדברים על אנשים שעובדים בעסק הזה, הרבה אימהות חד-הוריות, שהאפשרות לעבוד בתיירות אפשר להן גם לנהל משפחה וגם להמשיך לעבוד.

מירי סוסלנסקי: אנשים בני 50 פלוס – מדריכי טיולים ואנשים בענף שעושים זאת במשך עשרות שנים, וכשאני מקבלת טלפון מאדם בן 65 שפוטר, ויודע שעד הפנסיה אף אחד לא ירצה אותו, זה הכאב שאני שומעת אצל אנשים, והם יודעים שאין מי שיבוא ויסייע להם.

מירי סוסלנסקי: המקום של פתיחת השמיים כמובן חשוב, אבל אני שמה את הצורך הגבוה לקבל סיוע כלכלי, לקבל פתרון כלכלי לאנשים שעובדים וגם לבעלי החברות, העצמאיים והשכירים בעלי שליטה, כי יש חברות שקורסות, והצפי הוא בין 30% ל-50% מפוטרים – וזה אני מדברת על חברות שלא קרסו.

מירי סוסלנסקי: זה משהו שאתם לא רוצים להתמודד אתו.

מירי סוסלנסקי: המדינה יכולה לסייע בכל מיני דרכים כדי שלא נגיע למצב הזה של 20,000 מפוטרי ענף התיירות.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין, בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להתייחס קודם כל למושג השגור בפי כולנו – לפתוח את השמיים.

אימאן ח'טיב יאסין: השמיים תמיד פתוחים.

יעקב מרגי: ואני כאיש מאמין – השמיים אף פעם לא נופלים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שצריך לחשוב על התוכנית הזו בשלוש רמות: אל"ף, במיידי, כל המשפחות – אנחנו מדברים על עשרות-אלפי עובדים שעובדים בתחום.

אימאן ח'טיב יאסין: שמענו שכבר חצי שנה הם סובלים, ואפילו אדם שהיתה לו יכולת לשרוד, אחרי שישה חודשים לא ניתן להמשיך יותר.

אימאן ח'טיב יאסין: אנו צריכים לדאוג גם לאנשים האלה במובן הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: זה מביא אותי לשאלה הנוספת: האם למדינה בכלל חשוב ענף התיירות?

אימאן ח'טיב יאסין: בטוח שכן.

אימאן ח'טיב יאסין: אם כך, למה צריך לחכות שהמשבר הזה יחריף ואז יהיה צריך לשלם כפולות ולא כפליים, ולא לטפל בבעיה מלכתחילה?

אימאן ח'טיב יאסין: שלישית, לא ייתכן ש-80 מדינות בעולם – אנחנו חכמים יותר מכולם.

יעקב מרגי: אנחנו חושבים שאנחנו חכמים יותר.

אימאן ח'טיב יאסין: זה עוד יותר בעיה.

אימאן ח'טיב יאסין: לכן אני חושבת שצריך לשים תוכנית ומתווה בשתי רמות: ראשית, הרמה של העובדים והאנשים, והשנייה, הענף ובעלי העסקים, ולהתקדם.

אימאן ח'טיב יאסין: לא ניתן להמשיך כך.

אימאן ח'טיב יאסין: עוד מעט 250,000 – אם מדברים על 30% מהמובטלים שלא יחזרו לעבודה, יש לנו כבר 30% בענף הזה, אז מה נעשה עם השאר?

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אנטאנס שחאדה.

אנטאנס שחאדה: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש.

אנטאנס שחאדה: שוב אנו רואים שמשרדי הממשלה נכשלים שוב.

אנטאנס שחאדה: אנחנו בתחילת המשבר זיהינו ענפים כלכליים שיתקשו לחזור, אפילו אם המשק יחזור תוך חודשים.

אנטאנס שחאדה: ההנחה, שהמשק יחזור תוך חודשים לתפקוד קרוב לנורמלי – אמרנו שענף התיירות לא יחזור לתפקד באופן נורמלי לפחות עד סוף השנה.

אנטאנס שחאדה: ראינו את זה בוועדה הזאת ובוועדות אחרות.

אנטאנס שחאדה: זה היה ברור.

אנטאנס שחאדה: יש בעיית חשש התיירים לחזור לטוס, הענף מסוכן, מטוסים, כל המצב הבריאותי לא יאפשר חזרה לענף באופן סדיר לפעול לפחות עד סוף השנה.

אנטאנס שחאדה: לכן דרשנו מתווה מיוחד לענף התיירות והתייחסות מיוחדת אליו.

אנטאנס שחאדה: אגב, גם לאולמות החתונות, והתרענו בפני חודשים שצריך התייחסות מיוחדת לשני הענפים הללו.

אנטאנס שחאדה: אנחנו דורשים שהמדינה תמשיך בהנחת הארנונה מיידית לכל העסקים בענף התיירות.

אנטאנס שחאדה: חל"ת לעובדים בכל משרדי התיירות.

אנטאנס שחאדה: הם מייצרים מקומות עבודה.

אנטאנס שחאדה: הם יצואנים.

אנטאנס שחאדה: ואני מדבר על נצרת – זה כמעט הענף היחיד שאנחנו מייצאים – נצרת מייצאת ומכניסה מטבע חוץ, והתיירות.

אנטאנס שחאדה: גם ענפים אחרים.

אנטאנס שחאדה: מדובר פה על נהגי אוטובוסים, על מדריכי תיירות, כדי להכין מדריך תיירות שמדבר שפות ויש לו הקשרים והניסיון, זה לוקח הרבה שנים.

אנטאנס שחאדה: צריך לשמור.

אנטאנס שחאדה: חל"ת לעובדים, ארנונה ועזרה מיידית לסוכנויות ולענף במקרו, כל אלה שמתעסקים עם תיירות נכנסת למדינה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אליהו מילוא.

אליהו מילוא: שלום, אני מנכ"ל אגודת מורי הדרך בישראל.

אליהו מילוא: אני רוצה לומר לכבודו שאנחנו, מורי הדרך, ואני אחד מהם, למעשה מושבתים לגמרי.

אליהו מילוא: יש לנו גם מורי דרך בתיירות נכנסת.

יעקב מרגי: אולי תתנדבו להורות את הדרך לממשלה?

אליהו מילוא: הצענו גם למשרד הבריאות, לעשות משהו עם מורי הדרך שיושבים בבית, בעניין הזה של החקירה.

אליהו מילוא: אנו מוכנים לכל מצב, אבל בפועל, לא מתייחסים בכלל למורי הדרך.

אליהו מילוא: יש לנו בעלי- - - שעד היום לא קיבלו מענה, אפילו לא מביטוח לאומי, כי יש שם איזו חקיקה משנות ה-80'.

אליהו מילוא: יש לנו מורי דרך מבוגרים, שעם הנחות פנסיונרים, אבל מקבלים פנסיה ממש מזערית, והמון מורי דרך צעירים, שכרגע אין מה לעשות אתם.

אליהו מילוא: הצענו מתווה של הכשרות, כלומר במקום לאבד את הכול המדהים הזה של מורי דרך, לתת להם הכשרה דרך שירות התעסוקה כדי לשמור על העצמה ועל ההון הזה, כי ברגע שהם יתחילו לחפש עבודות, כשתחזור התיירות, לא יהיה מי שידריך ונחזור שוב למעגל הזה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: המסר ברור.

יעקב מרגי: אני חושב שבעת הזו ניצול כוח אדם למשימות לאומיות אחרות, היה הכרחי.

יעקב מרגי: אני לא רואה תכונה כזו.

יעקב מרגי: לא שומעים שמתחילים בכיוון.

יעקב מרגי: יבגני סובה, בבקשה.

יבגני סובה: אדוני היושב-ראש, לפני שבוע חברי לסיעה ואני ביקרנו במאהל של ענף התיירות.

יבגני סובה: הבוקר בדרך לכנסת ראיתי פסטורליות.

יבגני סובה: לא ראינו שום זכר למחאה.

יבגני סובה: אפשר לחשוב שפתרו את הבעיות, וזו התחושה של הרבה אנשים בציבור, שהבעיות האלה לא נוגעות לאנשים.

יבגני סובה: זו התחושה המוטעית.

יבגני סובה: אדוני היושב-ראש – זו ההצעה שלי, ואני מניח שתצטרפו לזה – קודם כל, להכריז על הענף הזה כענף בסיכון הכי גבוה.

יבגני סובה: כשאתה מכריז על מספר ענפים, שזה הדבר הראשון שעליך לעשות, גם ההתייחסות של הממשלה היא שונה.

יעקב מרגי: כשאתה מכריז שהמשק בסיכון, זה כולל את כל הענפים.

יבגני סובה: יש לנו מספר ענפים שהם לא רק בקריסה אלא בקריסה טוטלית.

יבגני סובה: לכן עד שלא תכריז, והממשלה לא תעשה את זה, ולא תציג את זה לציבור, שזה הענף שצריך להציל, כי הוא יחזור בעוד מספר חודשים - לא נעשה שום דבר.

יבגני סובה: שנית, ביטול מיסים מיידי זה דבר הכרחי.

יבגני סובה: בשנה אל"ף בכלכלה לומדים שיעור הכי פשוט: אתה רוצה צמיחה – תוריד מיסים.

יבגני סובה: אין לך אפשרות לדאוג לעצמך, אם אתה לא מוריד מיסים.

יבגני סובה: פה אני מדבר על ביטול המיסים.

יבגני סובה: קובי, דיברת על ההוצאות החודשיות שלך.

יבגני סובה: אם הממשלה היתה נותנת לך ביטול מיסים, סביר להניח שההוצאות שלך היו קטנות ביחס למצב הנורמלי.

יבגני סובה: לגבי מורי הדרך, יש לנו תיירות פנים מצוינת.

יבגני סובה: יש לנו מדינה נפלאה, אז בואו הממשלה, תסבסדו טיולים פנימיים.

יבגני סובה: יש לנו חודשיים של החופש הגדול.

יבגני סובה: יש שמורות הטבע, יש המון מקומות שהילדים שלנו לא יודעים עליהם, אז אני מבין שאין תיירים כרגע, וכנראה בחודשים הקרובים זה יימשך כך.

יבגני סובה: אז הממשלה צריכה להעסיק את האנשים האלה זמנית שלושה חודשים, לתת להם תקווה, ולתת להם לפחות את המינימום של המינימום כדי שלא יישבו בבית על חשבון המדינה.

יבגני סובה: כשמדברים על חוק פנימי, שמעתי הבוקר את לשעבר נגידת בנק ישראל ד"ר קרנית פלוג.

יבגני סובה: היא אמרה: לא צריך לחשוש מחוק פנימי.

יבגני סובה: אז יש לנו גם חוק פנימי לענפים שהם בקריסה, ולא צריך לחשוש מלהיכנס לחוק פנימי כדי להציל את האנשים האלה בעוד חודש, חודשיים.

יעקב מרגי: היו דברים מעולם.

יעקב מרגי: קרן ברק, בבקשה.

קרן ברק: קודם כל, אני מברכת על הדיון הזה.

קרן ברק: גם ביקשנו כמה אנשים, דיון בשבוע הבא בנושא הזה - נראה אם זה לא יעלה אחד על השני.

קרן ברק: גם בשבוע שעבר מוניתי להיות יושבת-ראש השדולה לתיירות, אז בכלל זה אחד הנושאים שחשוב לטפל בהם כפעולה נקודתית, בדיוק כפי שההחלטה של הממשלה היא לא לעשות יותר סגר כולל אלא לטפל ברחובות בערים – גם ההחלטה, שיצאה מהפה של המחליטים, צריכה לצאת לפועל – לטפל כירורגית בענפים.

קרן ברק: אין ספק שענף התיירות צריך טיפול אחר.

קרן ברק: כפי שזה נראה, לא תהיה פה תיירות בשנה הקרובה.

קרן ברק: אנחנו צריכים, גם שיחות שלי עם ראש הממשלה עצמו, לתת ודאות לענף הזה – אני חשבתי לשנה, אני חושבת שזה יקרה לחצי שנה מעכשיו, אבל גם הענף עצמו צריך להבין, שיש סל עם ודאות – בעיניי צריך להיות לשנה, אבל נאמר לחצי שנה – סל עזרה, סבסוד.

קובי קרני: נתחיל מהחודש הראשון.

קרן ברק: אני מבינה את התסכול.

קרן ברק: אני גם לא באה בטענות.

קרן ברק: אני חושבת שהדברים האלה נעשים לא בקצב הנכון, והיו צריכים להיעשות בצורה אחרת.

קרן ברק: אלינו קשה לבוא בטענות, כי אנחנו בוועדת כלכלה – כל תקופת הקורונה ישבנו בוועדת הכספים, ואמרנו שנגיע, ולכן צריכה להיעשות עבודת מטה בזמן הנכון, והיא לא נעשתה.

קרן ברק: מה שאני מבקשת ממך, היושב-ראש, בהקשר למה שנאמר פה בתחילת הדברים, משהו אפקטיבי.

קרן ברק: הקטע שבו המדינה מוציאה ערים שלמות כהודעה לתקשורת, שהם הולכים לסגר, וזה מגיב כמו בורסה – היד על השאלטר פה הרבה יותר כבדה ממה שאמורה להיות.

קרן ברק: אתם עושים בלי להבין – שר האוצר לא יוציא הודעות לבורסה בלי לחשב פעמיים.

קרן ברק: גם פה לדעתי ההודעה שצריכה לצאת מהוועדה היום שחדל ההודעות האלה על ערים שלמות.

קרן ברק: אומרים: טבריה – אחרי שעה סוגרים, אבל המלונות כבר התרוקנו אחרי שעה כזו.

קרן ברק: אבל יש להבין שזה כמו בבורסה – לא להודיע סגר על ערים בלי לבדוק.

קרן ברק: וגם אין סגר על ערים, אז לומר אילו רחובות בדיוק ולא ערים שלמות.

קרן ברק: זה מה שאני מבקשת שנצא מהוועדה פה ממך.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: עמוס גרבצקי.

עמוס גרבצקי: תודה.

עמוס גרבצקי: מורשת דרך, עמותת מורי הדרך בתיירות הנכנסת.

עמוס גרבצקי: בדיון הזה אנו קצת הולכים לאיבוד.

יעקב מרגי: אין מורי דרך.

יעקב מרגי: ..

עמוס גרבצקי: מהבדיחה הזו כבר הפסקנו לצחוק.

עמוס גרבצקי: אני רוצה להדגיש את העניין של תיירות נכנסת.

עמוס גרבצקי: יוסי פתאל הציג את הדברים בצורה מדהימה בשם מי שהמנוע של התעשייה, שזה מארגני התיירות הנכנסת.

עמוס גרבצקי: בעצם יש לנו שני מכפילי כוח מאוד חשובים בתעשייה הזו, שהיא החלק בחלק שהוא הייצוא בכל תעשיית התיירות, הוא שמכניס את המטבע הקשה כל השנים למדינת ישראל.

עמוס גרבצקי: זה ענף שאין לו תחליף מבחינת אפשרות העסקה בלואו טק באזורים שאחרת אין להם שום תעסוקה אחרת גם בעתיד.

עמוס גרבצקי: הנראות הזו של מורי דרך וסוכנים שהם תמיד אלה שכרגע מפגינים ומופיעים מאחורינו בעצם נמצאים כל עובדי בתי המלון שאין להם פנים ועשרות-אלפי עובדי בתי מלון – זה לא רק הבעלים של בתי המלון.

עמוס גרבצקי: מאחורינו נמצאות כ-25,000 חברות ושותפויות שמעסיקות 1 עד 5 עובדים.

עמוס גרבצקי: זה כל המסעדות, מוכרי המזכרות.

עמוס גרבצקי: אני לא רוצה לדבר על מה המשמעות של זה בצפון – חברי הכנסת הערבים ודאי יודעים.

עמוס גרבצקי: מאחורינו עומדים אלפי נהגים של אוטובוסים פרטיים, שאולי לא מורגלים להופיע פה בוועדה.

יעקב מרגי: תדייק.

יעקב מרגי: הועדה הזו אירחה את הנהגים ותארח אותם שוב.

יעקב מרגי: הוועדה הזו תקיים דיון גם על ענף המסעדות.

יעקב מרגי: נא לדייק, עם כל האווירה הקודרת לא צריך לזרוק סיסמאות.

עמוס גרבצקי: סליחה, אני מתכוון לומר, שכאשר אנו מופיעים, הסוכנים ומורי הדרך הם החזית, המעטפה.

עמוס גרבצקי: אני מבקש להזכיר דבר שאולי כולנו מרגישים בלב, כל אלה שנמצאים במצב המחריד הזה.

עמוס גרבצקי: אני מבקש להזכיר לכל מקבלי ההחלטות, שיש עניין של דוגמה אישית.

עמוס גרבצקי: מאוד מפריע לכולנו, ואני אומר דבר שאולי לא צריך להיאמר אך כולם חושבים אותו – עד היום לא ראינו שום נכונות לאיזו הקרבה במה שמקבלי ההחלטות מקבלים בסוף כל חודש.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אוסאמה סעדי.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, אני מסכים עם ההערות שלך על הבוקר, שאין דרך ואין מדיניות לממשלה הזאת, ולכן צריך מורה דרך שיעשה לה מפת דרכים, לא רק בענף התיירות.

יעקב מרגי: הוא חשב שהתבדחתי.

אוסאמה סעדי: לקחתי את זה בשיא הרצינות.

אוסאמה סעדי: גם בעניין אולמות האירועים, מה שקורה עם החלטות הממשלה זה לא רק שגורם נזק כלכלי לבעלי אולמות, מהיום למחר לומר: אין חתונות של 250 אלא 50 אלא יש חתונות שכבר נקבעו.

אוסאמה סעדי: תאר לעצמך – המשפחות שהתכוננו חודשים, החתן, הכלה.

אוסאמה סעדי: אתמול קיבלתי טלפון מעאבלין, שהחתונה צריכה להיות הלילה.

אוסאמה סעדי: מה יעשו?

אוסאמה סעדי: מה יעשה החתן, הכלה?

אוסאמה סעדי: הזמינו.

אוסאמה סעדי: הכול.

אוסאמה סעדי: פתאום בום.

אוסאמה סעדי: בעניין התיירות, אני וחבריי בוועדת הכלכלה, אנטאנס, איאמן, כל הרשימה המשותפת, אנו מלווים את ענף התיירות.

יעקב מרגי: אלי לוזון עוד שר, מחבר שירים?

יעקב מרגי: הוא שר: הממשלה סוגרת.

אוסאמה סעדי: סוגרת גם את השמיים וגם את הארץ, והעניין הזה של ענף התיירות, של סוכני נסיעות, של מורי דרך, של חברות אוטובוסים – העלינו את זה גם במליאה, גם אצלך, אדוני היושב-ראש.

אוסאמה סעדי: הדיון הראשון שעשית היה בענף התיירות, אבל לא ייתכן – ואנחנו מכירים אישית, חלק מהסוכנים הללו מחברות האוטובוסים, ממורי הדרך, אנחנו מכירים אישית, והם על סף קריסה.

אוסאמה סעדי: מה הממשלה עושה?

אוסאמה סעדי: אם היום לא נצא מכאן עם המלצות מעשיות, אדוני היושב-ראש – צריך שהממשלה תאריך את החל"תים לעובדים בענף התיירות.

אוסאמה סעדי: כל עוד המשבר נמשך, הם צריכים להימשך.

אוסאמה סעדי: מיסים וארנונה – לפטור אותם מזה.

אוסאמה סעדי: אם אנחנו צריכים לצאת עם משהו מעשי מהישיבה הזאת, אדוני היושב-ראש, זה המלצות הועדה היום בעניינים אלה.

יעקב מרגי: בבקשה.

יעקב מרגי: הילה וזאן, בבקשה.

הילה שי וזאן: ממש בקצרה, גם לא אחזור על דברים שנאמרו.

הילה שי וזאן: אין ספק, שלצד הדברים שנאמרו פה לגבי פיצוי ושמירה על הענף, יש לזכור שהענף הזה מאוד רווחי, שמכניס הרבה מאוד כסף לקופת המדינה בזמני שגרה.

הילה שי וזאן: בזמנים כאלה נדרשים פתרונות יצירתיים בעניין.

הילה שי וזאן: אם דובר פה על מורי הדרך, אז אולי יש לשקול כפי שנאמר פה, לגייס אותם למערכת החינוך.

הילה שי וזאן: אולי צריך לדבר עם ארגון המורים, עם הסתדרות המורים שיראו כיצד לשלב את מורי הדרך לפחות לחודשים הקרובים כדי שיהיו חלק ממערכת החינוך.

הילה שי וזאן: אם דיברנו בקצרה על חברות ההסעה, אז גם לבדוק שם השתלבות שלהם בתחבורה ציבורית ועוד כהנה וכהנה פתרונות יצירתיים כדי לשרוד את התקופה הזו בד בבד עם מתן פיצוי כספי נאות, כפי שנאמר.

הילה שי וזאן: תודה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: מרק כצנלסון.

מרק כצנלסון: שלום, אני יושב-ראש האגודה הישראלית לתיירות מרפא, חבר במטה למען עתיד התיירות.

מרק כצנלסון: ענף תיירות המרפא קשור לתיירות הנכנסת.

מרק כצנלסון: קצת מספרים: ענף שכולל 5-6 אלף איש, מגלגל בשנה קרוב למיליארד שקל מתוך ה-40 מיליארד שנכנס לקופת המדינה.

מרק כצנלסון: רוב הכסף מגיע למערכת הבריאות.

מרק כצנלסון: מערכת הבריאות, אנחנו שומעים בתקשורת יותר ויותר, שיש בעיות כספיות ארציות יותר ויותר.

מרק כצנלסון: זה גלגל.

מרק כצנלסון: להבדיל מתיירות נכנסת, אנחנו קצת מחזיקים מעמד וכן עובדים.

מרק כצנלסון: זו רפואה מרחוק.

מרק כצנלסון: משרד הבריאות מרשה – בעיקר יותר מקרים הומניטריים, להביא לפה חולים, שכל חולה כזה משאיר עשרות-אלפי דולרים, ובתי החולים זקוקים לכך, ואנחנו יודעים להביא לפה תיירי מרפא בקפסולות, להיות אחראיים לכל תייר ותייר שמגיע לפה נקי, מה שנקרא, וניתן לאפשר לו להגיע בתו סגול, וניתן להביא כסף למשפחות.

יעקב מרגי: זה קורה גם במשבר הקורונה?

מרק כצנלסון: כן.

מרק כצנלסון: עכשיו יש קצת בעיות, כי יש הגל הזה.

מרק כצנלסון: אנחנו מבינים את החשיבות של הקפאה, אך סך הכול אפשר לנצל את זה.

מרק כצנלסון: אני ממש מברך את חברי הכנסת, שרובם ביקרו אותנו באוהל המחאה.

מרק כצנלסון: העברנו חוק תיירות מרפא שרק בזכות חברי כנסת הצלחנו לשמור על הסקטור הפרטי בענף הזה.

מרק כצנלסון: גם עכשיו אני מבקש – תשמרו על ענף תיירות המרפא.

יבגני סובה: אדוני היושב-ראש, אני רק רוצה לחדד – בקריאה שלנו היום צריך גם לפנות למשרדי הפנים והבריאות כי יש הרבה פניות שקיבלנו של אנשים שרצו להגיע בתקופת הקורונה לטיפולים רפואיים בישראל, ולצערי אין נוהל מיוחד לאותם אנשים שאינם אזרחי ישראל.

יבגני סובה: אבקש להתייחס לזה במסמך המסכם שלנו.

יעקב מרגי: בועז טופורובסקי.

בועז טופורובסקי: יהיה נציג אוצר?

יעקב מרגי: יהיה.

יעקב מרגי: רציתי שישמע את כולכם.

בועז טופורובסקי: קודם כל, גילוי נאות – הייתי יושב-ראש חברה ציבורית שעוסקת בתיירות בחברה הגדולה בארץ, וחברה כזו, שלפי מה שאני זוכר, היום מפסידה חצי מיליון שקל כל יום.

בועז טופורובסקי: היום 6 ביולי אמור להיות שיא של עונת התיירות, גם הנכנסת וגם היוצאת.

בועז טופורובסקי: אמור להיות תקופת חג של ענף התיירות.

בועז טופורובסקי: מדברים פה על הרבה פתרונות, אבל גם לאוצר, גם לביטוח לאומי יש פרטי חשבון הבנק ואת כל ההכנסות וההוצאות של כל אזרחי מדינת ישראל.

בועז טופורובסקי: אין שום בעיה, לו היו רוצים, שהיו לוקחים את מה שהרוויחו אותו דבר שנה שעברה – והיו נותנים עכשיו.

יעקב מרגי: במערכת ביוב יש אל חזור.

בועז טופורובסקי: אפשר לקחת אבל לא לתת.

בועז טופורובסקי: אפשר להגיד: תנו לנו מקדמות ואחר כך נתחשבן אתכם, אבל לא ניתן ואחר כך נתחשבן אתכם.

בועז טופורובסקי: מדינה שבאמת רוצה לעזור לאזרחים במשבר יכולה לעשות זאת.

בועז טופורובסקי: היא יכולה להחליט שהיא נותנת 90% ממה שהיה בשנה שעברה, 80% או 110% - זה לא משנה.

בועז טופורובסקי: היא יכולה להחליט ולעשות את זה, ואז לטפל במשבר, אבל מה היא גורמת – שכל העסק הזה שקורס, ואנשים הולכים להיות באמת רעבים ללחם, זה לא חארטה; זה הולך להיות באמת רעב ללחם של אנשים שחלקם כבר גמרו את כל החסרונות, עכשיו גומרים את כל מה שחסכו לפנסיה.

בועז טופורובסקי: במקום לעשות זאת, הם רוצים שיבואו לפתחה של הוועדה, שכולם ידברו, ובינתיים הבירוקרטיים מונעים את מעבר הכסף לאנשים שבאמת צריכים את זה, וזה אפשרי.

יעקב מרגי: בכלל, כתהייה, אני חושב שאת ה-100 מיליארד היו צריכים להוציא מהאוצר, להקים אגף תקציבים מיוחד למשבר הקורונה.

יעקב מרגי: אי-אפשר לנהל את המשבר עם אותה קופסה של ענף התקציבים בשגרה.

בועז טופורובסקי: צודק.

יעקב מרגי: יצחק פינדרוס, בבקשה.

יצחק פינדרוס: היושב-ראש, כמעט הוצאת לי את המילים מהפה, אז לא אחזור עליהן.

יצחק פינדרוס: מפה נרוץ לדיון על טבריה בוועדת הכספים, על נצרת בוועדה אחרת ועל משבר העלייה בוועדה שלישית.

יצחק פינדרוס: יש פה בעיית דיון.

יצחק פינדרוס: היה צריך להיות פה על הקיר – מדברים על סוכני נסיעות, מדברים על מורי דרך.

יצחק פינדרוס: כשבאים לטפל במשבר כזה – מהו משבר לטווח ארוך, איזה ענף במשבר לטווח קצר.

יצחק פינדרוס: אני מזכיר לך שנתנו פטור מארנונה לתקופה מסוימת.

יצחק פינדרוס: מה ההשפעה של זה?

יצחק פינדרוס: יש פה משהו הזוי.

יצחק פינדרוס: לא מתנהל דיון מקצועי אמיתי מול כל מערכת ומערכת עם סדרי עדיפויות.

יצחק פינדרוס: מה אפשר לצאת מהמשבר, מה לא.

יצחק פינדרוס: יכול להיות שצריך להודיע להם: תסגרו 50% מהעסק כי ייקח שנתיים, ב-2022 יחזרו חזרה.

יצחק פינדרוס: לגיטימי.

יצחק פינדרוס: לא נעים, עומדים מאחורי זה בעלי עסקים.

יצחק פינדרוס: אמרת נכון - מחר בבוקר נזמין לפה את נהגי האוטובוסים.

יצחק פינדרוס: לפי מה נחליט את זה?

יצחק פינדרוס: היה צריך לעשות פה דיון אמיתי – מה קורה לירושלים כשהתיירות מתמוטטת?

יצחק פינדרוס: מה קורה לטבריה, לנצרת, מה קורה לתל-אביב?

יצחק פינדרוס: מה קורה לכל המקומות?

יצחק פינדרוס: מה קורה לפרנסה, כמה אנשים?

יצחק פינדרוס: עשו דיון של חל"תים.

יצחק פינדרוס: מה המשמעות של זה?

יצחק פינדרוס: יכול להיות שהיינו לוקחים את הכסף של אותם חל"תים, ונותנים להם.

יעקב מרגי: רשתות גדולות של בתי מלון מחזיקות בתי מלון בשכירות.

יעקב מרגי: 30% מבתי המלון בארץ מוחזקים בשכירות.

יעקב מרגי: כשהכול היה סגור, זה הוצאה והוצאה, ללא הכנסה.

יצחק פינדרוס: ולבנקים למשכנתאות אמרת ארבעה חודשים – נקפיא את המשכנתאות.

יצחק פינדרוס: לכן, אדוני היושב-ראש, אני מציע לך, כמי שוותיק – קח את זה לידיים יחד עם לשכת המחקר והמידע.

יצחק פינדרוס: בואו נעשה בוועדת הכלכלה דיון רציני, בלי נציגי סוכני נסיעות.

יצחק פינדרוס: פעם אחת שנדע באמת מה המשמעויות לכל ענף, ואם הם לא עושים את העבודה, אנחנו נעשה את העבודה.

יצחק פינדרוס: נגיד מה צריך להיות, מה קודם למה, מה על חשבון מה, ובסופו של דבר נקבל החלטה.

יעקב מרגי: נפתלי בנט הקדים אותנו, קבינט צללים, שלא נעשה עוד אחד.

יצחק פינדרוס: אני מרשה לך לעשות קבינט של הנבחרים.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: עו"ד דוד שפרכר, בבקשה.

יעקב מרגי: תחדש לנו משהו שלא אמרת לנו בדיונים הקודמים.

דוד שפרכר: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש.

דוד שפרכר: אני עו"ד ויועץ המשפטי של המטה להצלת תיירות חו"ל, ואני גם מומחה ברגולציה אירופאית.

דוד שפרכר: לדעתי, מה שדרוש, מין תוכנית רוחבית – למשל, בדומה למה שאנו רואים כרגע ברחבי האיחוד האירופאי - האיחוד האירופאי נתן תוכנית של 80 מיליארד יורו כללית להצלת עסקים, ובנוסף, תוכנית נוספת של עוד 100 מיליארד יורו, סקטוריאלית.

דוד שפרכר: זה היה מאוד עוזר.

דוד שפרכר: הבעיה – ומה שאני רואה מחודש מרס – אני כמומחה לרגולציה אירופאית – חבל שמחודש מרס ההידברות בין ישראל לאירופה – איתה אנחנו חתומים על מספר הסכמים כמו שמיים פתוחים וכו' – ההידברות הזו כמעט לא קיימת.

דוד שפרכר: בינתיים המדינות האלה פתחו את הגבולות שלהם.

יעקב מרגי: הם ייצאו לנו את הקורונה – עשינו ייבוא של קורונה משם ולא מרשים לנו לעשות ייצוא לשם.

דוד שפרכר: הנתונים – ועל זה נדבר מחר בוועדת הקורונה – הם השתנו לחלוטין.

דוד שפרכר: כאשר אנו סגורים, המדינה השכנה שלנו ירדן, חזרה לפעול כרגיל בענייני תיירות.

דוד שפרכר: - - - כרגע – ואנו רואים זאת – קוטפת את הפירות שחלקם העיקרי גם היה צריך להגיע לפה, כלומר תיירים, שהיו אמורים להגיע.

יעקב מרגי: חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן.

הילה שי וזאן: סליחה, כבוד היושב-ראש, 30 שניות, כי אני חייבת לצאת להצבעה – משהו פרקטי: יש קרן מעגלים, ובדיוק עכשיו קיבלה 400 מיליון שקל לקופתה שקיימים בדיוק להסבה מקצועית של מפוטרי קורונה – פתרון שניתן ליישמו כבר מחר.

הילה שי וזאן: אני מציעה להזמין את הנציג שלהם ולהיפגש אתם כדי לתת פה פתרון למפוטרים שלכם.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: בבקשה.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה, כבוד היושב-ראש.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שלא צריך להכביר מילים על המצוקה האמיתית שאנחנו פוגשים כל יום אצל אנשים שהגיעו מהענף הזה.

עאידה תומא סלימאן: בעצמי יש לי שתי בנות שנמצאות בחל"ת כתוצאה מהעבודה בענף לפני זה, אבל הבעיה האמיתית היא לא באלו שיצאו לחל"ת אלא בעלי החברות ובענף באופן כללי.

עאידה תומא סלימאן: אחת הבעיות הרציניות והטיפול בכל נושא הקורונה וההשלכות של המצוקה שהתחילה לפני כמה חודשים, שאנו יודעים שאנו דוהרים לעוד משבר מאוד רציני, כנראה.

עאידה תומא סלימאן: כלומר עוד לא פתרנו את הבעיות שהיו תוצאה של בעיניי, החלטות לא נכונות לטיפול בהשלכות הכלכליות, ואנחנו דוהרים לעוד משבר, שכנראה יקרסו דרכו הרבה מהחברות.

עאידה תומא סלימאן: בלתי-מתקבל על הדעת שהממשלה מתייחסת למשבר הזה בשיטת הסלאמי.

עאידה תומא סלימאן: כל ענף בנפרד.

עאידה תומא סלימאן: אין ראייה כוללת, שאומרת אין לסנכרן את כל המאמצים יחד, ולתמוך בענפים, ואולי לשלב את העשייה ואת הפתרונות ביניהם.

עאידה תומא סלימאן: לא ייתכן, שנצטרך גם כן נקודתית לדבר על כל ענף בנפרד, כאשר כולנו יודעים, שבכלכלה הכול קשור בכול.

עאידה תומא סלימאן: לא ייתכן, שנדבר הפעם על חברות הסעה, כשהם קשורים גם לתיירות, כשהם קשורים גם למערכת הלימודים שעובדים כהסעות.

עאידה תומא סלימאן: ההצעה שעלתה לפניי - אולי צריך לקיים דיון אסטרטגי כללי, למצוא פתרונות משולבים לכלל הענפים יחד, ולחשוב על אלה שנפגעו הרכי הרבה, וכן למצוא פתרונות, ולנסות להציל מצבים.

עאידה תומא סלימאן: נצרת היא בדיוק כמו טבריה, כמו עכו - נפגעו באותה מידה ואולי אף הרבה יותר.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: ניר ברקת, בבקשה, אדוני.

ניר ברקת: אני מסתובב לא מעט, ושואל הרבה אנשי עסקים, חברי כנסת וחברים אחרים.

ניר ברקת: אין אחד במדינה הזו שלא חושב שמדיניות האוצר כשלה.

ניר ברקת: כמכלול, קיבלו סדרת החלטות שגויות, וידענו את זה מראש.

ניר ברקת: אמרנו להם בוועדת הכספים, מהשבוע השני של הקורונה.

ניר ברקת: פעם ראשונה היקפי הסיוע למגזר העסקי, לאנשים שקורסים תחת הנטל, פחות מחצי אחוז בפועל, חצי אחוז תל"ג.

ניר ברקת: כ-7 מיליארד שקל.

ניר ברקת: אחוז תל"ג, להזכיר, זה כ-14 מיליארד שקל בערך.

ניר ברקת: במקומות אחרים בעולם הסיוע עובר את ה-2%, 3%, 4%, 7% למגזר העסקי.

ניר ברקת: הטעות השנייה – במקום לתת את הסיוע ישירות לכל מי שהפגיעה שלו גדולה, ללא קשר לענפים – נורא קל לבדוק את זה – ירידה במע"מ למעלה מ-50% – פצוע קשה.

ניר ברקת: יש לתת לו תמיכה ישירה לחשבון.

ניר ברקת: במקום זאת שלחו את המסכנים לבנקים, עם 15% ערבות מדינה.

ניר ברקת: מה קרה בבנקים?

ניר ברקת: מי קיבל את הכסף?

ניר ברקת: ובעיקר מי לא קיבל את הכסף?

ניר ברקת: אותם עסקים בסיכון נדחו על-ידי הבנקים.

ניר ברקת: הענף שאנו מדברים עליו עכשיו, סוכני נסיעות, שירותי תיירות חוץ – מי שזקוק, לא קיבל.

ניר ברקת: מי שפצוע קשה לא קיבל, כי הוא בסיכון גדול.

ניר ברקת: הבנקים שומרים על עצמם.

יעקב מרגי: שהאוצר ייתן רצועת ביטחון.

ניר ברקת: שהאוצר ייתן את הכסף ישר לחשבון של האנשים.

ניר ברקת: לא צריך לעבור דרך הבנקים.

ניר ברקת: והדבר השלישי, שלצערנו גם לא הקשיבו לנו, וכולם מבינים היום את גודל הטעות – לתת 7,500 שקל למי שמחזיר עובדים.

ניר ברקת: מה עושים אותם עסקים קורסים?

ניר ברקת: הם לא יכולים להחזיר עובדים.

ניר ברקת: הם צריכים לשרוד.

ניר ברקת: אז מי קיבל בסוף את הכסף – החזקים.

ניר ברקת: ופעם אחר פעם, במקום לגבש מדיניות מאוד נהירה – אגב, הצגנו תוכניות כאלה.

ניר ברקת: אני הצגתי בשבוע השני של הקורונה, בוועדת הכספים דנו בזה.

ניר ברקת: היה פה אחד, קואליציה ואופוזיציה.

ניר ברקת: כולם הסכימו, שצריך לשנות את שיטת החשיבה.

ניר ברקת: המגזר העסקי הוא לא הבעיה; הוא הפתרון לבעיה.

ניר ברקת: כדי שיהיה לנו לאן להחזיר עובדים, אנחנו חייבים לשמר את התחומים האלה, את האנשים שאוטוטו, לצערנו הרב, קורסים.

ניר ברקת: לא מאוחר מדי, בתנאי שיהיה שינוי כיוון בחשיבה.

ניר ברקת: מהשיחות שאני קיימתי עם ראש הממשלה – אני חושב שגם ראש הממשלה הצהיר על העובדה שהוא רוצה להיכנס לזה.

ניר ברקת: בעזרת השם, אעזור לסייע לגבש תוכנית חדשה, נציג אותה בימים הקרובים, של איך להתמודד אחרת עם המשבר הזה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: מנכ"ל משרד התיירות, בבקשה.

פיני שני: נמצא סמנכ"ל משרד התיירות, פיני שני.

מיקי לוי: אין מנכ"ל משרד התיירות?

מיקי לוי: בלי לפגוע בכך.

יעקב מרגי: מיקי, מחאתך נשמעה לגבי התיירות, נשמע אותה גם לגבי האוצר.

יעקב מרגי: מכובדי, היתה הבטחה שמנכ"ל משרד התיירות ישתתף אתנו בדיון.

יעקב מרגי: תעביר את זה הלאה, כי יהיו ימים שהמשרד יצטרך את הוועדה.

יעקב מרגי: אנחנו נתייחס באותה מידה.

יעקב מרגי: בבקשה, אדוני.

פיני שני: אעביר את המסר.

פיני שני: שמי פיני שני.

פיני שני: אני סמנכ"ל משרד התיירות.

פיני שני: אני רוצה להתייחס לדברים שנאמרו פה.

פיני שני: אתחיל בעניין פתיחת השמיים.

פיני שני: יש תוכנית, איך לפתוח את השמיים, שמבוצעת ומרוכזת על-ידי המל"ל, ובמסגרתה חברים כל משרדי הממשלה הרלוונטיים לעניין.

פיני שני: לצערנו, התחלואה שהתגברה פה בישראל היתה ומחזיקה את התוכנית הזאת, ואנו מקווים שירידת התחלואה כמה שיותר מהר תאפשר גם לפתוח בשלב ראשון את השמיים למדינות ירוקות, ובשלב שני גם עם מדינות אדומות בהסדרים מסוימים שיאפשרו לשמור על בריאות התושבים בישראל וגם לבצע פעילות כלכלית.

יעקב מרגי: אנחנו יכולים לקבל לוועדה את התוכנית?

פיני שני: כן.

יעקב מרגי: אני מודיע בסיכום שלי כבר עכשיו שאני מבקש לקבל את התוכנית הזו.

פיני שני: אני מציע לזמן את המשנה לראש המל"ל לישיבה.

יעקב מרגי: זה מתווה שלכם או של המל"ל?

פיני שני: זה מתווה ממשלתי, שמרכזת אותו המל"ל, שחברים בו חברים רבים ממשרדי הממשלה.

פיני שני: לגבי הנושאים השונים שעלו, המגזרים השונים, אני חושב שיש לפלח אותם לתתי-מגזרים – תיירות הפנים, התיירות הנכנסת, התיירות היוצאת.

פיני שני: אנו עושים כל שביכולתנו כדי לתת מענה לכלל הגורמים.

פיני שני: בחלקם ניתנו מענים, שייתכן והם חלקיים, אבל הם טובים מכלום.

פיני שני: אחרים – עדיין נעשה ניסיון.

פיני שני: ניתן מענה בין השאר למלונאים, למארגני תיירות נכנסת יש מענה חלקי.

לאה ורון: ניתן מענה זה לא משפט שאומרים לוועדת כלכלה בכנסת.

יעקב מרגי: מה המענים שניתנו?

פיני שני: למלונאים יש תוכנית שמתגבשת בימים אלה.

פיני שני: המתווה המדויק, איך לתת את הכסף של החזר על 300 מיליון שקל בגין תשלומי ארנונה.

מיקי לוי: תשלומי ארנונה שמענו את זה בוועדת כספים מזמן.

מיקי לוי: תגידו לנו מה אתם עושים להציל את העולם הזה.

מיקי לוי: מספיק עם הסיפורים.

מיקי לוי: התוכניות זה למל"ל, האוצר לא נותן.

מיקי לוי: מה אתם נותנים?

מיקי לוי: מספיק עם הסיפורים האלה.

מיקי לוי: מספיק.

יעקב מרגי: מיקי, תודה.

יעקב מרגי: בבקשה, אדוני.

פיני שני: לא מדבור בסיפורים.

פיני שני: המלונאי שישלם ארנונה מחודש יוני ועד סוף חודש מאי 2021 יהיה זכאי להחזיר מסוים – לא 100% - בהתאם לתפוסות שיש לו, בהתאם למחזורי העסקים שלו, ויקבל החזר.

פיני שני: כנ"ל יש סיוע בדרך למארגני תיירות.

פיני שני: 15 מיליון שקל יועברו בתנאים אלה ואחרים למארגני התיירות הנכנסת.

פיני שני: זה לא מתווה שייתן מענה לצערנו עד סוף המשבר.

פיני שני: אנו מתמודדים עם המשבר הזה יום ביומו.

יעקב מרגי: פיני, אני אומר לך מה הציפיות שלנו בדיון הזה.

יעקב מרגי: אנחנו לא בגל הראשון, שציפינו שיהיה חודשיים, שלושה וייגמר, ונתנו קצת חמצן – ארנונה, דחייה בתשלומים כאלהה ואחרים.

יעקב מרגי: כרגע אנו בענף שלם, על כל תתי-ענפיו, כמעט.

יעקב מרגי: לא בדקתי, אבל אחוזים לא מבוטלים מהמשק הישראלי וממספר המובטלים במדינת ישראל – פה נדרש סיוע.

יעקב מרגי: השאלה אם יש תוכנית סיוע.

יעקב מרגי: אם לא, תודיעו להם.

יעקב מרגי: הם יידעו מה לעשות.

יעקב מרגי: הם ניהלו עסקים כל חייהם.

יעקב מרגי: השאלה אם יש תוכנית סיוע.

יעקב מרגי: זה שאתה דוחה ארנונה, או נותן מענק ארנונה וזה חוזר לרשויות המקומיות, זה מבורך.

יעקב מרגי: הצלת את הרשויות המקומיות.

יעקב מרגי: אני רוצה לדעת, איך אתה מציל את הענף.

פיני שני: שוב, אין תוכנית מעבר לתוכניות הרוחביות של משרד האוצר לכלל תעשיית התיירות על כל ענפיה.

יעקב מרגי: ואתם יושבים בשקט במשרד התיירות.

יעקב מרגי: אתה אומר לי: אין תוכנית ייעודית לענף התיירות במשרד האוצר ואתם יושבים בשקט.

פיני שני: אם תרשה לי להשלים – כאמור מייצרים תוכניות בחלקים ספציפיים, הסיפור של הארנונה לא בהכרח רלוונטי למגזרים אחרים בשוק.

פיני שני: הסיוע בארנונה הוא למלונאים ולא למועצות המקומיות.

פיני שני: מי שיקבל חזרה את הכסף הוא המלונאי שבפועל לא ישלם על ארנונה ברוב המקרים.

פיני שני: הסיוע למארגני התיירות הוא למארגני התיירות.

פיני שני: אנחנו מפעילם בימים אלה סיורים לישראלים שחינם אין כסף, שמעסיקים מורי דרך באמצעות רשות הטבע והגנים.

פיני שני: שר התיירות התחייב בפני קובי קרני ואנשיו לנסות לסייע מול האוצר במתווה שיעזור להם.

פיני שני: אין היכולת לייצר תשובה אחידה לכולם.

יעקב מרגי: פיני, אתה לא הכתובת.

יעקב מרגי: אין לי טענות אליך.

יעקב מרגי: אני שומע שהפצע מדמם, אב העורקים חתוך, ואתה אומר לי: מנכ"ל משרד התיירות הבטיח לנסות לסייע – אתה יודע איזו תחושה אני מקבל?

יעקב מרגי: ניהלתי קצת בחיי פונדק דרכים קטן.

יעקב מרגי: אני יודע קצת.

יעקב מרגי: התחושה היא שאתם חסרי אונים מול האטימות של האוצר או של הממשלה, ואני כמי שהיה שר אומר – אין מציאות כזו.

יעקב מרגי: חובת ההוכחה שלכם לוועדה, שאני יודע שיש שר התיירות, מנכ"ל משרד התיירות משתולל, לא ישן וזועק את הזעקה.

יעקב מרגי: ואני לא שומע זעקה.

יעקב מרגי: אני שומע איזו הליכה למישרין במתווה של האוצר ושל הממשלה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: משרד האוצר בזום.

יעקב מרגי: תיאום ציפיות – תשתדל לומר לי מה אתה הולך לעשות, אם יש בכלל תוכנית.

יעקב מרגי: נקבל, גם אם אין.

יעקב מרגי: אם יש תוכנית ייעודית לענף התיירות בכלל, שלא במסגרת החל"ת, שלא במסגרת הארנונה אלא משהו יותר הצלה.

יעקב מרגי: בבקשה.

יעקב מרגי: הדיון הבא שלי עוד כמה דקות זה אישור חוק התעופה.

יעקב מרגי: אקיים התייעצות בדקות הקרובות, בהפסקה בין הדיונים, אם בכלל הממשלה הזו ראויה שאעביר להם את חוק התעופה.

עמרי בן חורין: תודה, אדוני.

עמרי בן חורין: שמי עמרי בן-חורין, רפרנט תיירות במשרד האוצר.

עמרי בן חורין: נושא התעופה יושב בצוות אחר, וזה לא יושב אצלי.

עמרי בן חורין: אני רוצה לומר כמה מילים ברמה העקרונית לפני הדברים הפרטניים.

עמרי בן חורין: כמו רוב היושבים בחדר, כן סברנו שאנו מסתכלים קדימה ורואים פתיחה כזו או אחרת של השמיים לטיסות, גם לתיירות יוצאת וגם נכנסת.

עמרי בן חורין: כולנו, גם הדוברים, הכוונו עצמנו לקראת זה.

עמרי בן חורין: לצערנו זה לא קורה.

עמרי בן חורין: זה לא קורה בלוחות זמנים מאוד מהירים.

עמרי בן חורין: ישבנו אתמול בוועדת הקורונה עם סגן השר, ואמרנו: מה שהיה שבוע שעבר זה לא בהכרח נכון לשבוע הזה, כי הדברים פה משתנים בקצב מאוד מהיר, לצערנו.

עמרי בן חורין: חשבנו כולנו שהגלגלים של התעשייה יתחילו לעבוד.

עמרי בן חורין: כנראה שאנחנו במסלול אחר, שהוא פחות טוב, והוא הרבה יותר עמום ממה שיכולנו לחשוב עליו.

עמרי בן חורין: לפי מה שאנו רואים כיום, אולי זה הדין גם למסעדות ולאולמות אירועים.

עמרי בן חורין: זה לא נחמה, אבל זה נכון כי גם אולמות אירועים נסגרים אז הבעיה שם לא שונה בהקשר הזה.

עמרי בן חורין: כפי שנאמר גם אתמול בוועדת הקורונה - שר האוצר הנחה לחשוב, להסתכל קדימה לא על פתרונות של עוד חודש אלא יותר רחוק, כמו שנאמר פה על-ידי כמה חברי כנסת – חברי הכנסת פורר, רול ועוד – להסתכל לא רק על מחר בבוקר אלא על קורונה לא כמשהו שמלווה אותנו בשוליים אלא כמשהו שמשפיע בהיקף קצת יותר משמעותי, ושמשבית פעילות בהיקפים יותר רחבים, נשאר אתנו לתקופה ארוכה יותר, ולא משנה אם זה חצי שנה, שמונה חודשים או שנה.

עמרי בן חורין: על הדבר הזה עמלים כעת באוצר מתוך הבנה שיש לראות הסתכלות ארוכת טווח.

עמרי בן חורין: זה נכון לא רק לענף התיירות.

יעקב מרגי: עד עכשיו אמרת טיעונים להקלה בעונש.

יעקב מרגי: דברים מעשיים.

עמרי בן חורין: אגיע לזה.

עמרי בן חורין: רציתי לומר זאת כי זה נאמר כמה פעמים, ואין בזה שום מחלוקת.

עמרי בן חורין: בסוף, אם עד לפני כמה שבועות אמרנו שהחל מ-1 באוגוסט נתחיל לפתוח ולראות איך הדברים מתכנסים, היום אנו צריכים להסתכל על זה קצת אחרת.

עמרי בן חורין: אף אחד לא רוצה להיות שם, אבל כנראה שזה המצב.

עמרי בן חורין: אנחנו חיים בעולם שבו הקורונה הרבה יותר משפיעה לאור ההתפרצויות האלה.

עמרי בן חורין: אנחנו לא יודעים לכמה זמן.

עמרי בן חורין: זה עקרונית, וזה נכון לא רק לענף התיירות אלא לעוד ענפים שיכול להיות שלא יכולים לעבוד.

עמרי בן חורין: זה לא אומר שאם אתה מתייחס לעוד ענף, זה אומר שאתה צריך להתייחס באופן יותר מצומצם לענף התיירות.

עמרי בן חורין: ממש לא.

עמרי בן חורין: ברמה הפרקטית, כן ניתנו בחודשים האחרונים כמה כלי סיוע.

עמרי בן חורין: זה אולי לא מתאים לכולם ולא נתן מענה מלא.

עמרי בן חורין: כן נעשות התאמות לאורך הזמן.

עמרי בן חורין: לגבי הלוואות, אני יודע שהיתה ביקורת על הלוואות, בצדק.

עמרי בן חורין: לפי הנתונים שאנחנו מכירים, גם בתי מלון הוא סקטור שאחוז ההלוואות שאושר לו הוא הגבוה ביותר.

עמרי בן חורין: סוכני נסיעות, לפי הנתונים שראיתי, הם מהגבוהים ביותר, מעל 74% מההלוואות אושרו, לכן אני לא חושב שמדויק לומר שהבנקים דבר ראשון דחו אותם.

קובי קרני: זה מדויק מאוד.

קובי קרני: הבנק נותן הלוואות למי שהוא בטוח שיחזיר, סיפורים.

עמרי בן חורין: אני בטוח שיש כאלה שלא קיבלו, וכל אחד שלא קיבל הוא עולם ומלואו.

עמרי בן חורין: אבל רק מבחינת הנתונים, חשוב לומר את זה.

עמרי בן חורין: הכלים האלה מוערכים.

עמרי בן חורין: לגבי החל"ת, לדעתי היום זה מגיע לוועדת העבודה והרווחה, ואמור להיות מוארך בחודש נוסף.

יעקב מרגי: התחושה היא שהממשלה העמידה 100 מיליארד בשלב הזה לקורונה, ומצפה שכולם ילכו על חל"ת והנחה בארנונה.

יעקב מרגי: זה מה שאתם משתמשים כל הזמן.

עמרי בן חורין: לגבי דברים ספציפיים – אין לי פה נתונים לגבי כל המספרים - ולגבי מענק הסיוע לעצמאיים, אם זה רלוונטי לפעימות הראשונה והשנייה – כמעט כל הכסף ניתן.

יעקב מרגי: אבל זה לא נתן מענה לכולם.

עמרי בן חורין: אני מסכים, אבל בהינתן הכלים שהוצעו, חלקם הוצעו בהיקף די רחב.

עמרי בן חורין: גם המענק בהשתתפות בהוצאות קבועות, עד 20 מיליון – אל"ף, זה הוארך, ואפשר להכיר בהוצאות גם במאי וביוני – מה שהיה קודם רק במרס ואפריל, וגם שר האוצר כבר הודיע על זה – זה ייקח עוד כמה ימים שזה יקרה, גם לעסקים עד 100 מיליון ולא רק עד 20 מיליון – בין השאר, מתוך ההבנה שחלק מהעסקים בענף התיירות בעיקר, בעולם של סוכנות נסיעות ומארגני תיירות נכנסת, יש פער מסוים בין בפועל ההכנסות לבין המחזור.

עמרי בן חורין: זה אמור לתת מענה לחלק גדול יותר.

עמרי בן חורין: רק בשביל המספרים - גם ה-20 מיליון אמור לעזור.

עמרי בן חורין: יותר מ-50% ממארגני התיירות הנכנסת, שחברים בלשכת התיירות, ואם אתה מגדיל את זה ל-100 מיליון, זה כנראה מגיע לאחוז הרבה יותר גבוה.

עמרי בן חורין: בסוף, כפי שנאמר פה, ואין לי אלא להסכים – אם השמיים לא ייפתחו, כל תוכנית כלכלית לא תעזור לאורך זמן, אם אין פעילות כלכלית.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: מרב מיכאלי ואני מסכם את הדיון.

מרב מיכאלי: תודה, אדוני היושב-ראש.

מרב מיכאלי: בדיוק – אם השמיים לא ייפתחו, הממשלה תצטרך להכניס עוד יד לכיס.

מרב מיכאלי: זה היא צריכה להבין, והיא מסרבת להבין את זה.

מרב מיכאלי: לא כל דבר היא יכולה לפתור בקומבינות כאלה ואחרות.

מרב מיכאלי: היא תצטרך לתת פיצוי, משום שהחוב, מי שנושא ב- - - המדינה ולא כל אחד מהאזרחיות והאזרחים או כל אחד מהעסקים – זה לא יכול להיות.

מרב מיכאלי: שנית, אדוני, כל ענף שמגיע אלינו עם המצוקה הספציפית שלו, אנחנו נתקלות ונתקלים באותו דבר – הממשלה מתעקשת על טיפול רוחבי ולא מוכנה להתייחס לדרישות ולצרכים הספציפיים השונים שיש לכל ענף.

מרב מיכאלי: הענף הזה הוא דוגמה כמובן קיצונית, אך יש עוד כאלה.

מרב מיכאלי: ולסיום, כשהייתי באוהל המחאה של הסקטור הזה, בעקבות מה שהם הסבירו לי לגבי המתווה, שכדאי כבר עכשיו להשקיע בו, כדי שכשייפתחו יום אחד השמיים, לא נבזבז אז חודש בלבנות את המתווה הנכון, הלכתי לשר הבריאות, ולשמחתי, הצלחתי לשכנע אותו שזה הדבר הנכון.

מרב מיכאלי: עשינו חיבור בין לשכת שר הבריאות לבין ראשי הארגונים.

מרב מיכאלי: אשמח לדעת ושהוועדה תקיים מעקב – האמנם משרד הבריאות עמד בדיבורו של השר והקים יחד עם הארגונים שולחן עגול כדי כבר עכשיו לעבוד על מתווה.

מרב מיכאלי: אמרתי לשר – קח החלטה שאתה פותח את השמיים רק כשיש לך מקסימום 10 חולים חדשים בשבוע.

מרב מיכאלי: זה הרי משהו שאתה קובע אותו באופן יזום.

מרב מיכאלי: מן הראוי כבר עכשיו להיערך למצב הזה, ולא להגיע למצב שכשיפתחו, יתחילו לנהל משא ומתן ולהתווכח ולבזבז עוד זמן יקר.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אתי צור, מנהלת תחום בכיר בשירות התעסוקה.

אתי צור: שלום וברכה.

אתי צור: אחת, קצת נתונים לגבי אנשים, דורשי עבודה שנמצאים אצלנו בעולם התיירות.

אתי צור: אני מתייחסת למדריכי טיולים, סוכני נסיעות ומדריכי תיירות – סך הכול 10,012 איש; רובם באזור המרכז – 3,600, בדרום כאלף, בירושלים 2,250, בצפון 1,811 איש – אבל אני מתייחסת רק לאנשים שרשומים כמדריכי טיולים, סוכני נסיעות ומדריכי תיירות.

אתי צור: לגבי הנושא של מדריכי טיולים, אנחנו נמצאים כעת בבניית תוכנית עם משרד החינוך, לקחת אנשים שעבדו כמדריכי טיולים, ולעשות להם הסבה להוראה בתחום של גיאוגרפיה, כלומר אנשים שיש להם רקע, שלמדו לימודי ארץ ישראל, גיאוגרפיה או ארכיאולוגיה וכו', ולעשות להם הסבה.

אתי צור: מדובר בהסבה של כ-200 מורים.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: טיפה בלב ים.

יעקב מרגי: ענף התיירות המאורגנת לישראל ומישראל אחראית על הכנסות גדולות לקופת המדינה בשגרה.

יעקב מרגי: ענף התיירות משליך ישירות על ענפים רבים, ענפי משנה – הסעות, משרדי נסיעות, מורי דרך, מסעדות, חברות הסעדה ועוד.

יעקב מרגי: המלונות קיבלו התייחסות כלשהי – זה הכיסוי שלהם.

יעקב מרגי: שמעת את המלונות שבע פעמים בשיחה.

יעקב מרגי: עשרות-אלפים, אם לא מאות-אלפי עובדים במישרין ובעקיפין.

יעקב מרגי: הוועדה רואה בחומרה את אי-השתתפותו של מנכ"ל משרד התיירות על אף שהבטיח זאת, ועל חדלות המעש לנוכח המשבר הענק בענף התיירות.

יעקב מרגי: אני מתנצל שאני אומר את זה אך חייבים לומר את הדברים בחריפותם.

יעקב מרגי: הוועדה החליטה לקיים סדרת ישיבות ועדה ולייחד אותן לענפים השונים במשק על רקע המשבר בגל החדש לקורונה.

יעקב מרגי: בהתחלה חשבנו לדבר באופן כללי, והתחושה היתה שאנו לא מתייחסים לענפים כאלה ואחרים – כל אחד, מי שזועק – שומעים אותו, אז אמרנו שבנוסף לדיונים שלנו נתייחס יום אחד בשבוע כל פעם לענף אחר.

יעקב מרגי: במלחמה בנגיף הקורונה נדרש תיאום ושילוב ידיים שבינתיים אינו קיים בממשלה, וזו התחושה שהממשלה משדרת.

יעקב מרגי: זו לא תחושה אופוזיציונית-קואליציונית.

יעקב מרגי: זה השדר של הממשלה, שאין שילוב ידיים.

יעקב מרגי: אין עבודה מתכללת.

יעקב מרגי: סוכני הנסיעות וענף התיירות כולו סובל, כמו ענפים אחרים במשק, מהיעדר תהליך מקצועי ויעיל של קבלת החלטת ומהיעדר תוכניות לטווח המיידי ולטווח הארוך לענפי התיירות והתעופה.

יעקב מרגי: במיוחד נדרשת תוכנית מיוחדת ארוכת טווח מאחר ששיקום הענף לאחר המשבר ייארך זמן.

יעקב מרגי: ובוא נזכור – זה הענף שחטף ראשון את המכה.

יעקב מרגי: שמענו על כוונה להאריך את החל"ת ולתת הנחות בארנונה, להמשיך להעמיד הלוואות.

יעקב מרגי: כל זה אינו מספיק כדי למנוע את קריסת המשק, קריסת הענף כולו.

יעקב מרגי: בלית ברירה – אני יודע שהשרים עסוקים במטלות חשובות בעת הזו, אך נוכח חוסר האונים, אני לא מזלזל באף פקיד, באף רפרנט של משרד ממשלה שמגיע לדיוני ועדה, וזה יבורך.

יעקב מרגי: לא בעת הזו.

יעקב מרגי: לא כשמדובר במשבר חריף בענף התיירות, אני מקבל רפרנט שנותן לי תשובות פרוטוקול.

יעקב מרגי: לכן לא מן הנמנע – נזמן לכאן לדיון מיוחד את שר האוצר ובנוסף, אני אדרוש שכל שרי ממשרדי הממשלה החונים הוועדה הזו, ייתנו דיווח איך מתנהל, מה עומד על הפרק, אילו תוכניות הגיש לאוצר ולא נסתפק בכניעה מוחלטת לתוכניות האוצר.

מיקי לוי: גם, אדוני, מנכ"ל נתב"ג אם יישבר, מדינת ישראל תשלם ביוקר.

יבגני סובה: השמיים באירופה נפתחו.

יבגני סובה: זה שישראל לא בתוך הרשימה – צריך לבדוק.

מיקי לוי: מנכ"ל רש"ת כמובן.

יעקב מרגי: תודה רבה, הישיבה נעולה.