ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 23, פרוטוקול מספר 21, 2020-06-17 09:00

יעקב אשר: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה.

יעקב אשר: על סדר-היום יש לנו שני נושאים.

יעקב אשר: הנושא הראשון הוא הצעת תקנות הדיינים (פגרות) (הוראת שעה) (תיקון), התש"ף-2020.

יעקב אשר: הנושא השני הוא הצעת תקנות הדיינים (סדרי דין בבתי הדין הרבניים בעת מצב חירום מיוחד), התש"ף-2020.

יעקב אשר: נתחיל בהצעת החוק הראשונה, הצעת תקנות הדיינים (פגרות) (הוראת שעה) (תיקון), התש"ף-2020.

יעקב אשר: אבקש מאלעזר לקרוא את זה ולתת לנו גם קצת רקע בעניין הזה.

אלעזר שטרן: אני אקרא, ואני מציע שעורך הדין יעקבי יסביר.

יעקב אשר: אוקיי.

יעקב אשר: אני רוצה לעמוד על נקודה אחת, שאני לא מצליח להבין אותה עד רגע זה.

יעקב אשר: למה הפגרות של בתי-המשפט לא מגיעים לוועדה להחלטה וקובע את זה שר המשפטים, ובתי הדין כן.

יעקב אשר: אני שואל את זה בצורה ההפוכה, כלומר למה גם אישור הפגרות של בתי-המשפט לא מגיעים לפה.

יעקב אשר: אני נותן את זה כהערה ראשונית, אולי נחזור אליה תוך כדי הדברים.

אלעזר שטרן: אתייחס לנקודה הזאת.

יעקב אשר: לא היסטורית.

אלעזר שטרן: לא היסטורית.

אלעזר שטרן: אכן, יש הבדל בין בתי הדין הרבניים לבין בתי-המשפט ובתי הדין הדתיים האחרים.

אלעזר שטרן: כיום ההבדל נמצא בחוק; החוק מחייב אישור של ועדת החוקה לתקנות של בתי הדין הרבניים, הוא לא מחייב אישור של ועדת החוקה לתקנות של בתי הדין הדתיים האחרים.

אלעזר שטרן: זה אכן מונח לפתחה של הוועדה.

יעקב אשר: אתה שומע, יואב?

יעקב אשר: מה שקשור לבתי הדין – זה הוועדה, ואנחנו רוצים שהוועדה תהיה מעורבת, ובתי המשפט זה כאילו גוף יותר עצמאי, הוא לא צריך אותנו.

יעקב אשר: השר חותם, ואנחנו אפילו לא יודעים מזה.

קארין אלהרר: למה זה ככה?

יואב סגלוביץ': זה לא רק בתי-המשפט, זה גם בתי הדין הדתיים האחרים.

יעקב אשר: כן כן.

אלעזר שטרן: לפחות בעיניים שלי, יש פה סוג של תקלה, במובן הזה שיש סטים שלמים של תקנות ששר המשפטים יכול להוציא לגבי בתי-המשפט, שוועדת החוקה לא נדרשת לראות אותם.

אלעזר שטרן: דיברנו על זה קודם.

אלעזר שטרן: קחו לדוגמה את הרביזיה הגדולה שנעשתה בתקנות סדר הדין האזרחי לפני שנתיים–שלוש על-ידי שרת המשפטים הקודמת.

יעקב אשר: תזכור את הדברים האלה, כי אני הולך לדבר על זה איתכם.

אלעזר שטרן: בלי שזה הגיע לוועדת החוקה, שזה בעיניי לא תקין.

יעקב אשר: השרה שקד סגרה את זה.

יעקב אשר: לא היום, אבל נדבר על זה.

אלעזר שטרן: היא עשתה לפי מה שהדין היום אומר, אני רק אומר שזה דבר שמונח לפתחכם, שזה דבר שיש לשקול אותו.

יעקב אשר: כי אתמול השולחן הזה ספג כל כך הרבה, ובצדק, את הדבר שנקרא שפיפת העין של חברי הכנסת ושל הוועדה הזאת.

יעקב אשר: לא יכול להיות שהדברים יתנהלו לבד.

יעקב אשר: בתי הדין באים לפה יפה, מסודר, מבקשים את האישור, גם יקבלו את האישור.

קארין אלהרר: בתי-המשפט לא באו?

יעקב אשר: לא, לא.

יעקב אשר: אומר לך אלעזר יותר מזה – יש את תקנות סדרי הדין - - -

קארין אלהרר: אז אעביר לאדוני בקשה לדיון מהיר בעניין הזה, כי אני רוצה שגם הדבר הזה יגיע.

קארין אלהרר: אני רוצה לשמוע מדוע אי-אפשר לשנות את המצב הזה.

אלעזר שטרן: חברת הכנסת אלהרר, אפשר להגיש הצעת חוק ולתקן.

יעקב אשר: לאט לאט, אלעזר.

קארין אלהרר: אלעזר, איך אגיד לך?

קארין אלהרר: היא לא צפויה להתקבל.

יעקב אשר: אלעזר, אתה צודק, אבל היא יותר צודקת ממך.

קארין אלהרר: אדוני היושב-ראש, אפשר בהחלט שהוועדה, ואתה בראשה - - -

יעקב אשר: נקיים על זה דיון.

קארין אלהרר: לא רק נקיים על זה הדיון, הוועדה יכולה להגיש הצעת חוק.

יעקב אשר: נכון, אני יודע, אבל אתם רצים מהר מדי.

יעקב אשר: רציתי רק לגרד לכם בראש איזה תא קטן, כי נדבר על זה.

אלעזר שטרן: הוועדה לא יכולה להגיש הצעת חוק על זה, כי בתקנון יש רשימת נושאים סדורה שהוועדה יכולה להגיש הצעת חוק, וזה לא אחד מהם.

יעקב אשר: אני לא בטוח.

יואב סגלוביץ': קודם כול, לגבי מה שאמר היושב-ראש, אני מחייך כי התחיל הבוקר.

יעקב אשר: בוקר טוב, חבר הכנסת אבידר.

יעקב אשר: חזרת למקום הטבעי שלך מולי, אני מרגיש ביטחון עצמי, אני מרגיש שאני יכול להמשיך הלאה את עבודתי.

יואב סגלוביץ': כדי שזה לא יהיה סתם אות מתה שאנחנו אומרים פה, אני חושב שמה שחברת הכנסת אלהרר הוא רעיון מצוין.

יואב סגלוביץ': היא תגיש דיון מהיר, אני אצטרף אליה - -

יעקב אשר: נתאם.

יואב סגלוביץ': תצטרף גם אתה אלינו, נביא את זה לפה בצורה מסודרת ונעשה סוג של חשיבה על העניין הזה.

יעקב אשר: נדבר על זה, ומזה אנחנו מגיעים לסדרי הדין.

יעקב אשר: לא יכול להיות שנייר סודי יצא, נחתם – אגב, זה עוד לא נחתם בקדנציה הזאת, זאת אומרת שזה עוד לא נכנס לתוקף – כי יש לזה משמעויות רבות, לא פחות מהמשמעויות של התקנות שהעברנו אתמול.

יעקב אשר: לא פחות, אולי אפילו הרבה יותר – גם על חירות האדם ועל הרבה דברים – כי סדרי הדין זה הדברים של כמה זמן אנשים מחכים, למה מחכים, איך מחכים.

יואב סגלוביץ': אנחנו לגמרי שם.

יעקב אשר: עורך דין יעקבי, רצית להוסיף משהו בעניין הזה?

שמעון יעקבי: רציתי להעיר שזה חייב להיות שוויוני.

שמעון יעקבי: אנחנו מקיימים שיח עם משרד המשפטים כבר כמה וכמה זמן בניסיון להגיע להבנות שכל התקנות, כל סדרי הדין, כל הדברים שקשורים למערכת המשפט, עד כמה שאפשר, יהיו קרובים זה לזה, בשינויים המחויבים, כי לפעמים יש דברים שמיוחדים לדין הדתי – אם אצלנו, הדין העברי, אם אצל המוסלמים ואם אצל הדרוזים.

שמעון יעקבי: אבל בכל מה שלא קשור לדברים האלה – זה צריך להיות שוויוני.

שמעון יעקבי: אם את התקנות שלהם לא צריך להביא לוועדת החוקה – גם את שלנו לא; אם את שלנו צריך להביא לוועדת החוקה – אז גם את שלהם.

קארין אלהרר: חד-משמעית.

יעקב אשר: נכון.

יואב סגלוביץ': אנחנו דווקא רוצים לראות את התקנות של בתי הדין המוסלמים.

יואב סגלוביץ': זה מצוין.

יעקב אשר: מי שרוצה מתוך משתתפי הזום לדבר, ניתן את רשות הדיבור בצורה מסודרת.

יעקב אשר: הרב יעקבי, אתה רוצה להציג את הנושא של הפגרה?

שמעון יעקבי: תקנות הדיינים (פגרות) תוקנו לראשונה בשנת תשע"ג-2013.

שמעון יעקבי: עד אז הפגרות של בתי הדין החלו באופן מסורתי אחרי תשעה באב, ב-י' באב, למשך חודש וחצי.

שמעון יעקבי: ימי הפגרה היו זהים, מבחינת מספר הימים, למה שקורה בבתי המשפט.

שמעון יעקבי: לקראת 2013, לאחר שיחות, הגענו להבנה שעדיף לציבור שהפגרות תהיינה שוות בבתי הדין ובבתי המשפט, זה יקל במיוחד על ציבור עורכי הדין וזה יעשה סדר.

יעקב אשר: כי יש גם דברים שמתנהלים בו-זמנית בבית המשפט ובבית הדין.

שמעון יעקבי: גם, אבל לא רק.

שמעון יעקבי: יש עורכי דין שיוצאים לחופשות לחוץ לארץ ויש להם תיקים רק לבית הדין וזה לא נוח להם.

שמעון יעקבי: הגענו להבנה בעניין הזה.

שמעון יעקבי: לכן תיקנו את התקנות, והחל משנת 2013 תקופות הזמן של הפגרות הן זהות.

שמעון יעקבי: אלא מה, שהשנה נוצר ייחוד.

שמעון יעקבי: ביוזמתנו הצענו לקצר את הפגרה של בתי הדין, כפי שבתי המשפט ביוזמתם הציעו לקצר את הפגרות של בתי-המשפט.

יעקב אשר: בגלל פגרת הקורונה.

שמעון יעקבי: בגלל "פגרת הקורונה", במירכאות.

שמעון יעקבי: אלא שיש הבדל בינינו לבין בתי-המשפט, כי אצלנו הדיינים ומשפחותיהם, תקופת החופשה שלהם היא באמת מערב תשעה באב ועד א' באלול.

שמעון יעקבי: ולכן ההצעה שלנו, שמבחינת מספר ימי הפגרה זה אותו דבר כמו שמתוכננים בבתי המשפט, אבל התקופה תהיה שונה כדי לאפשר לדיינים לצאת לחופשות יחד עם בני משפחותיהם, כפי שזה היה מקובל כל הזמן וכפי שאפשרה התקנה המלאה, בהתאם לנוסחה המקורי – כי זה תמיד חל באותם ימים.

שמעון יעקבי: חשבנו על דבר אחד שיכול להיות בעייתי, והוא העצמה של מרוץ הסמכויות, כאשר בבית הדין פתוח ובבית המשפט סגור, ולהיפך.

שמעון יעקבי: בעניין הזה הגענו, בתיאום עם משרד המשפטים ובתיאום עם הנהלת בתי-המשפט, לתקן את סדרי המינהל שלנו באופן שבאותם ימים שבבתי המשפט אי-אפשר יהיה להגיש תביעות שנמצאות במרוץ סמכויות, גם אצלנו אי-אפשר יהיה להגיש את זה – למרות שאצלנו זה כבר לא פגרה – אלא אם יש בצידן בקשת סעד דחוף, כפי שבית המשפט מאפשר באותם ימים להגיש את התביעות הללו לבקשת סעד דחוף.

קריאה: לא יהיה הבדל.

שמעון יעקבי: לא יהיה הבדל, נפעל באותה צורה, בצורה מדויקת.

שמעון יעקבי: אנחנו, הנהלת בתי הדין, משרד המשפטים והנהלת בתי-המשפט פועלים בשנים האחרונות בצורה מתואמת למנוע ככל האפשר את מרוץ הסמכויות.

שמעון יעקבי: מה שקיים קיים, לא מוסיפים לזה שום דבר.

יעקב אשר: תודה רבה.

יואב סגלוביץ': מבחינת עורכי הדין, שאמרו שלכולם יהיה זמן זהה, מה הפערים?

יעקב אשר: נדמה לי שה-delay הוא שבועיים, אם אני זוכר נכון.

קארין אלהרר: שבועיים מתוך חודש וחצי?

יעקב אשר: שבועיים מתוך חודש וחצי.

יואב סגלוביץ': פשוט תקנות בתי-המשפט לא לפניי.

יואב סגלוביץ': יש איזשהו פער, אבל בעיניי הוא נסבל.

קארין אלהרר: בבתי משפט אזרחיים זה נשאר אותו דבר?

יעקב אשר: בתי-המשפט קבעו ביחד עם שר המשפטים – לבד, בלשכתו – את הפגרה.

יעקב אשר: פה אנחנו דנים בזה.

אלעזר שטרן: אצל בתי-המשפט הפגרה היא בדרך כלל מ-21 ביולי עד 5 בספטמבר.

יעקב אשר: שזה תמיד נופל גם על חודש אב, שזה מתאים יותר לציבור ילדי הדיינים, כי אצלנו בין הזמנים הוא מתשעה באב ועד ראש חודש אלול.

אלעזר שטרן: השנה, לגבי בתי-המשפט, זה קוצר ובמקום 21 ביולי זה יתחיל ב-11 באוגוסט ויהיה עד 5 בספטמבר.

אלעזר שטרן: לפי מה שמוצע פה, לבתי הדין הרבניים זה יהיה מ-29 ביולי עד 23 באוגוסט.

קארין אלהרר: זה לא נורא.

אלעזר שטרן: זאת אומרת, התקופה היא אותה תקופה, היא פשוט זזה.

יעקב אשר: ה-delay הוא שבוע וחצי–שבועיים.

קארין אלהרר: זה גם מההתחלה וגם מהסוף.

אלעזר שטרן: מה שחשוב לחדד זה מה שהרב יעקבי אמר, שהפגרה מיועדת לדיינים ולשופטים.

אלעזר שטרן: ההשלמה שהם עשו בסדרי מינהל היא להשוות בין המזכירויות של בתי-המשפט ובתי הדין, שמקבלות את התביעות החדש.

אלעזר שטרן: הפגרות של השופטים והדיינים יהיו בזמנים שונים, אבל המזכירויות יפעלו ביישור קו.

קארין אלהרר: מעולה.

יעקב אשר: אהובה יששכר מלשכת עורכי הדין, בבקשה.

אהובה יששכר: קודם כול, הערה לגבי הצורך של אישור התקנות של בתי הדין.

אהובה יששכר: כמי שבאה מהשטח, זו בעיה מאוד גדולה.

אהובה יששכר: חוסר השוויוניות הזה הוא בלתי אפשרי.

אהובה יששכר: אני משמשת כיושבת-ראש ועדת בתי דין רבניים, וכל התקנות היו מוכנות אפילו לפני בית-המשפט, אבל אי-אפשר היה לאשר אותן כי היינו צריכים את ועדת החוקה.

אהובה יששכר: לעומת זאת, בית-המשפט חתם על התקנות והכול פעל באופן מיידי.

אהובה יששכר: זה לא הגיוני, צריך שיהיה פה שוויון מוחלט בין בתי הדין ובתי המשפט ושלא במקום אחד יהיה כך ובמקום אחר יהיה אחרת.

אהובה יששכר: עכשיו אני רוצה לדבר על נושא הפגרות.

אהובה יששכר: זה לא כל כך פשוט, השוני בין בתי-המשפט לבין בתי הדין.

אהובה יששכר: היום עורכי דין שמתעסקים בענייני משפחה מופיעים גם בבתי הדין וגם בבתי המשפט.

אהובה יששכר: העובדה שאין התאמה בן בתי הדין לבתי המשפט מביאה למצב שהפגרה של עורך דין שמתעסק בענייני משפחה מסתיימת ב-23 באוגוסט, שאז מסתיימת פגרת בתי הדין והם חוזרים לעבודה.

אהובה יששכר: דיברתם על בין הזמנים ותלמידי ישיבה שחוזרים ללמוד ב-23 באוגוסט, ככל הנראה, אבל לא ככה כל ילדי ישראל האחרים.

אהובה יששכר: כל האחרים מתחילים ללמוד בתחילת ספטמבר.

אהובה יששכר: מהטעם הזה, כדי לאפשר להורים להיות עם הילדים, ובמיוחד ללוות אותם בימים הראשונים של שנת הלימודים, הוארכה בעבר הפגרה.

אהובה יששכר: היא הייתה תמיד עד סוף אוגוסט והיא הוארכה עד ה-4 בספטמבר כדי לאפשר את זה להורים.

אהובה יששכר: היום אין זה.

אהובה יששכר: אם יש דיון בבית הדין הרבני ויש עורכי דין שיש להם ילדים צעירים – ויש גם שופטים שיש להם ילדים צעירים – הם לא יכולים להיות עם הילדים שלהם, וזה בעייתי.

אהובה יששכר: הדבר הנוסף הוא שאין סידור לילדים בסוף הקיץ, ואז עורכי הדין שהם הורים לילדים צעירים נמצאים בבעיה.

אהובה יששכר: אני מבינה את השיקולים מדוע בתי הדין בחרו את המועדים האלה.

אהובה יששכר: הלוואי שהיינו יכולים לעשות התאמה, זה היה הטוב ביותר.

אהובה יששכר: אז אני רוצה לשבש פה ולא רוצה לשבש שם, אבל לפחות שתצא הנחייה מהנהלת בתי הדין שאם מבקשים דחיית דיון בבית הדין מהסיבה הזאת, שרוצים להיות עם הילד או ללוות אותו לבית הספר או שאין סידור בסוף אוגוסט, שיגלו התחשבות.

אהובה יששכר: זה מאוד מאוד חשוב, אלה הערות שהרבה עורכי דין הפנו אלינו כשהם ראו שאין התאמה בפגרות בין בתי הדין לבתי המשפט.

יעקב אשר: תודה רבה.

יעקב אשר: עורך דין יעקבי, יש לך מה לומר לגבי הבקשה שלה בסוף?

שמעון יעקבי: אני מבין את הבקשה.

שמעון יעקבי: אני מציע שאחרי שנסיים את הישיבה נביא את ההערה של עורכת הדין אהובה יששכר, שאמרה דברי טעם, בפני נשיא בית הדין הרבני הגדול, ונבקש שיתחשב בדברים הללו וינחה בהתאם – כמובן, זה שיקול הדעת שלו – את הדיינים בקשר לבקשות דחייה בשל הנימוקים שהושמעו.

שמעון יעקבי: אני משער שבהתחשב בכל השיקולים הרלוונטיים, כולל דחיפות התיק ופתרונות אחרים, הדברים האלה יישקלו בחיוב.

יעקב אשר: אוקיי.

יעקב אשר: אז אני מבקש באמצעותך להעביר לראש בתי הדין, ידידי הרב לאו, את הבקשה הזאת, כפי שהשתקפה כאן.

יעקב אשר: דרך אגב, אני הולך לבקש את זה גם משופטת בית-המשפט העליון הגברת חיות לגבי הפגרה בבתי המשפט.

יעקב אשר: פנו אליי הרבה עורכי דין שבין הזמנים של הילדים שלהם הוא קצת אחר וגם שם, בגלל שנקבע כבר הזמן – זה לא בסמכות שלנו, אבל נפנה אליה שתצא הנחיה שבקשות דחייה מהסיבות הללו ייענו בחיוב ויתחשבו בהן.

יעקב אשר: אנא, העבר את זה לכבוד הרב לאו, ואם תוכל, עדכן אותנו בהחלטתו ונוכל לעדכן גם את לשכת עורכי הדין.

שמעון יעקבי: אוקיי.

יעקב אשר: אלעזר, נסיים את הפרוצדורה.

אלעזר שטרן: אקרא.

אלעזר שטרן: "תקנות הדיינים (פגרות) (הוראת שעה), התש"ף-2020

יעקב אשר: אוקיי.

יעקב אשר: מי בעד אישור התקנות?

יעקב אשר: מי נגד?

יעקב אשר: התקנות אושרו.

יעקב אשר: פה אחד עבר אישור התקנות.

יעקב אשר: נעבור עכשיו להצעת תקנות הדיינים (סדרי דין בבתי הדין הרבניים בעת מצב חירום מיוחד), התש"ף-2020.

יעקב אשר: הרב יעקבי, תציג את הנושא.

שמעון יעקבי: אדוני היושב-ראש חברי הכנסת ויתר המוזמנים, כשהחל המצב המיוחד של מגפת הקורונה נדרשנו לתקנות חירום שהתקינה הממשלה מכוח סמכותה, וזאת בגלל שלא היתה ועדת חוקה מכהנת באותה תקופה.

שמעון יעקבי: התקנות הללו בהתייעצות שוטפת וצמודה של משרד המשפטים ופעלנו בהתאם לאותן תקנות.

שמעון יעקבי: תוך כדי תנועה נעשה תיקון לתקנות ששיקף לקחים שלמדנו, ואם הוועדה תרצה, מנהל לשכת מנכ"ל שנמצא פה, רו"ח משה גורט, יוכל להציג אותם.

שמעון יעקבי: התיקון הזה נכנס לתוך תקנות שעת חירום של ראש הממשלה, שאישרה הממשלה.

שמעון יעקבי: ההצעה שנמצאת בפניכם כעת משקפת את הניסיון שהצטבר, ובנוסף לכך גם את ההערות המשפטיות שקיבלנו מהייעוץ המשפטי של ועדת החוקה – ההערות הטובות שקיבלנו מעורך דין אלעזר שטרן.

שמעון יעקבי: הגענו להבנות כמעט בכל הנקודות, חוץ מנקודה וחצי שנמצאות בסוף התקנות.

יעקב אשר: לכן אני מציע, הרב יעקבי, שנלך לפי הסדר.

יעקב אשר: נקרא סעיף, אם אין עליו הערות ויש הסכמות – נמשיך הלאה.

יעקב אשר: נגיע בסוף לבעיות.

יעקב אשר: זאת ועדה שפותרת בעיות.

שמעון יעקבי: זה בסדר גמור, ההצעה נראית לי טובה.

יעקב אשר: לא נגיע לבעיות אלא נגיע לפתרון שלהן.

יעקב אשר: יש עוד משהו שמישהו רוצה לומר לפני ההקראה?

אלעזר שטרן: חשוב לומר שצריך להסתכל במבט רחב יותר, גם על התקנות המקבילות בערכאות המשפטיות המקבילות, ולציין את העובדה שהיה הליך משפטי סביב התקנות המקבילות.

אלעזר שטרן: בכלל הערכאות המשפטיות – גם האזרחית וגם הדתיות – נוצר צורך להוציא תקנות שיבהירו איך הערכאות המשפטיות פועלות בשעה שיש מצב חירום מיוחד; זה יכול להיות מצב חירום ביטחוני, זה יכול להיות מצב חירום של פגע טבע וזה יכול להיות מצב חירום בריאותי כמו שיש לנו בחודשים האחרונים.

אלעזר שטרן: הצורך הזה התעורר כבר לפני שנים רבות, וכמו שדיברנו בחלק הראשון של הדיון, כבר בשנת 1991 שר המשפטים הוציא תקנות איך בתי המשפט ובתי הדין לעבודה אמורים לפעול בזמן של מצב חירום מיוחד.

אלעזר שטרן: כפי שאמרנו קודם, תקנות כאלה לא צריכות לעבור את אישורה של ועדת החוקה.

אלעזר שטרן: התקנות האלה הותקנו סביב מלחמת המפרץ והופעלו - - -

קארין אלהרר: למה לא, אגב?

אלעזר שטרן: כפי שאמרנו בחלק הראשון של הדיון, כיום חוק בתי המשפט לא דורש שתקנות כאלה יקבלו את אישורה של ועדת החוקה.

אלעזר שטרן: התקנות האלה אושרו בשנת 1991 לבתי המשפט ולבתי הדין לעבודה ונעשה בהן שימוש במשורה – במלחמת המפרץ, בצוק איתן.

אלעזר שטרן: הקושי בקונספט שמונח בבסיס התקנות האלה הוא שמצד אחד מקור הסמכות שלהן הוא מאוד אוורירי, זאת אומרת, הן בנויות על אמירה מאוד כללית שמאפשרת לשר, במקרה הזה ש המשפטים, לקבוע את התקנות ואת סדרי הדיון של בתי המשפט, ומצד שני ההשלכות שלהן הן דרמטיות – הן מאפשרות לשר להוציא הודעה.

אלעזר שטרן: הוא לא צריך להתייעץ עם אף אחד, הוא לא צריך לקבל את האישור של אף אחד, הוא לא מוגבל בזמן, הוא לא חייב לחזור לכנסת.

אלעזר שטרן: הוא יכול להוציא הודעה שיש מצב חירום מיוחד - - -

יואב סגלוביץ': כמו שהיה.

אלעזר שטרן: כמו שהיה לאחרונה, ואז בתי המשפט עובדים בצורה מצומצמת.

קארין אלהרר: ואין על זה שום פיקוח.

אלעזר שטרן: שום פיקוח.

אלי אבידר: זה נשמע הגיוני, כי את לא יכולה לפקח על הרשות המחוקקת.

אלעזר שטרן: לא, זו הרשות המבצעת.

אלעזר שטרן: זה שר המשפטים, הוא מוציא את ההודעה הזאת.

אלעזר שטרן: עם פרוץ האירוע הבריאותי הנוכחי הבינו במשרד המשפטים ובמשרד לשירותי דת שקיים חוסר בתקנות מקבילות גם לבתי הדין הדתיים.

אלעזר שטרן: לגבי בתי הדין השרעיים ובתי הדין הדתיים הדרוזיים שר המשפטים הוציא תקנות פחות או יותר זהות לאלה שהותקנו בשנת 1991 לגבי בתי המשפט ובתי הדין הדתיים.

אלי אבידר: בלי צורך של אישור ועדה.

יואב סגלוביץ': זה הצד השני של אותו מטבע.

יואב סגלוביץ': פה יש דווקא עצמאות למערכת הדין הרבניים כי הם צריכים לבוא לכנסת ולא לשר שמחליט דברים.

שמעון יעקבי: ועל כך אנחנו מתקוממים – מדוע האפליה הזאת.

יואב סגלוביץ': אני אומר שבמקרה הזה זו אפליה טובה.

קארין אלהרר: הוא לא רואה את זה ככה.

שמעון יעקבי: אפליה היא לא טובה, השאלה היא לאיזה צד ללכת.

יואב סגלוביץ': בשלב הזה שר לא יכול להגיד לכם מה לעשות, שיש לזה גם - - -

קארין אלהרר: כן, אבל הוא צריך את הכנסת.

קארין אלהרר: זה יותר גרוע.

אלעזר שטרן: מה שקרה, בגלל שבתי הדין הרבניים היו צריכים לקבל מענה גם הם והם לא יכלו לבוא לכנסת כי ועדת החוקה לא עבדה אז, את אותן תקנות הוציאו לגבי בתי הדין הרבניים בתקנות שעת חירום.

אלעזר שטרן: התקנות שאנחנו רוצים לחוקק עכשיו הן תקנות מקבילות לאלה שיש בבתי המשפט, בבתי הדין לעבודה ובבתי הדין הדתיים האחרים.

קארין אלהרר: והן נעשו על ידי שר המשפטים.

קארין אלהרר: עכשיו רוצים שוועדת החוקה - - -

אלעזר שטרן: עכשיו השר לשירותי דת, שהוא האחראי על בתי הדין הרבניים, מבקש מוועדת החוקה לאשר תקנות שהן מקבילות לאלה שיש בערכאות האחרות.

יואב סגלוביץ': נשים את הדיון הזה שנייה אחת בצד ונתכונן לדיון שיהיה פה בעוד שבועיים.

יואב סגלוביץ': בעיקרון, נוספים פה חוקים שיש בהם הגדרה חדשה מה הוא מצב חירום, מי מגדיר מצב חירום, שזה לא יהיה רק בראשותו של שר המשפטים.

יואב סגלוביץ': זאת אומרת, הליך אחר לגמרי.

יואב סגלוביץ': אני אומר את זה כפרומו, כי לדעתי זה הרבה יותר רחב מזה.

יואב סגלוביץ': אני נגד העובדה ששרים יקבלו החלטות כאלה, בוודאי במתכונת שזה נעשה היום, גם לבתי המשפט האזרחיים וגם לדתיים.

יואב סגלוביץ': אני אומר את זה כאן כפתיח, גם נקבל היום החלטה, כי צריך החלטה לתקופה לזו, צריך לחשוב שזו לא הדרך הנכונה ללכת.

קארין אלהרר: אבל פה בלאו הכי לא אומרים שהשר.

קארין אלהרר: זה יהיה?

אלעזר שטרן: אם תיתנו, אשלים את הדברים ואז - - -

יואב סגלוביץ': הכוונה היא להשוות את זה, השר גם יהיה - -

קארין אלהרר: לא, אני לא מסכימה.

יואב סגלוביץ': שר הדתות, לא שר המשפטים.

מיכאל מלכיאלי: כמו שר המשפטים, דרך אגב.

קארין אלהרר: לא, אני לא רוצה גם שר המשפטים.

מיכאל מלכיאלי: יש הצעת חוק - - -

קארין אלהרר: בטח לא לשנה.

יואב סגלוביץ': לכן אמרתי את מה שאמרתי.

יואב סגלוביץ': אנחנו לא רוצים, לא את זה ולא את זה.

קארין אלהרר: בטח לא לשנה ובטח בלי ויכוחים.

אלעזר שטרן: אשלים את הסקירה וזה ייתן, אולי, מענה חלקי למה שאתה אומר.

אלעזר שטרן: בעקבות ההכרזה של שר המשפטים דאז על מצב חירום, ההכרזה שהפעילה את התקנות האלה לגבי בתי המשפט, הוגשה עתירה לבג"ץ.

אלעזר שטרן: אחרי דיון בבג"ץ, שבו נטענו טענות כאלה ואחרות, העתירה נמחקה בהסכמה, כשהמדינה התחייבה לבג"ץ שתוך שנה היא בוחנת את כל הדבר הזה מחדש מתוך מחשבה לעגן את הדברים האלה בחוק.

אלעזר שטרן: שוב, זה מתוך הקשיים שאתם מצביעים עליהם וגם קשיים אחרים, של מי מגדיר מה זה מצב חירום - - -

יואב סגלוביץ': מתי הייתה העתירה הזאת?

אלעזר שטרן: נדמה לי שבתחילת אפריל.

מיכאל מלכיאלי: רק ששר המשפטים נתן - - -

אלעזר שטרן: אני לא מדבר כרגע על התקנות האלה, של בתי הדין הרבניים, אלא ככלל, הקונספט של התקנות האלה הוא קונספט לא פשוט.

אלעזר שטרן: ההסמכה החוקית שלו היא מאוד בעייתית, היא נתלית על זיז מאוד מאוד דק לעומת המשמעויות שיש להכרזות כאלה.

אלעזר שטרן: זה מצד אחד.

אלעזר שטרן: מצד שני, ברור שכרגע, בגלל שהדבר הזה קיים בכל המערכות המשפטיות האחרות, שלמרבה הצער, לא טעונות את האישור של ועדת החוקה, אי-אפשר להותיר את בתי הדין הרבניים כחריג, שלא יהיה להם מענה.

אלעזר שטרן: לכן זה סוג של פשרה בהסכמה.

אלעזר שטרן: כשדיברתי עם בתי הדין הרבניים ועם משרד המשפטים, כסוג של הסכמה שתתכתב גם עם ההליך שהיה בבג"ץ, הוספנו סעיף שהתקנות האלה יהיו הוראת שעה לשנה.

קארין אלהרר: מה יהיה בשנה הזאת?

יואב סגלוביץ': מעניין אותי לדעת מה יהיה בהמשך.

אלעזר שטרן: אני לא יכול לענות בשם משרד המשפטים ובתי הדין הרבניים מה יהיה בעוד שנה, את זה תצטרכו לשאול אותם.

אלעזר שטרן: אבל לפחות הסעיף הזה, של הוראת שעה לשנה, מתכתב עם מה שהמדינה התחייבה לבג"ץ, שבתוך טווח זמן של שנה כל הדבר הזה ייבחן מחדש.

אלעזר שטרן: ההצעה שלי הייתה – והמדינה לא הסכימה לזה – לעשות את אותו דבר גם בערכאות המשפטיות האחרות, כי בסוף התקנות של בתי המשפט, בתי הדין לעבודה ובתי הדין הדתיים האחרים לא מונחים לפתחה של ועדת החוקה.

אלעזר שטרן: ההצעה שלי הייתה שכמו שהוספנו פה סעיף של הוראת שעה לשנה, הוועדה תבקש ממשרד המשפטים, מבתי הדין האחרים שהם גם כן תחת שר המשפטים, לתקן את התקנות המקבילות, שגם התקנות ההן יהיו הוראת שעה לשנה כדי שגם שם הדברים יתכתבו עם ההתחייבות של המדינה לבג"ץ, שכל הדבר הזה ייבחן מחדש בטווח של שנה.

יואב סגלוביץ': אבל הבחינה מחדש היא לא בתקנות, הבחינה מחדש היא על כל הקונספט.

אלעזר שטרן: נכון.

קארין אלהרר: אני שמה את הבחינה מחדש בצד, נקיים עליה דיון נפרד.

קארין אלהרר: לעניין התקנות האלה – הבנתי, לשנה כדי ליצור האחדה.

קארין אלהרר: אבל בטווח השנה הזאת כן הייתי רוצה שהוועדה תהיה מדווחת.

קארין אלהרר: כלומר, שיהיו דיווחים עיתיים לוועדה.

מיכאל מלכיאלי: על מה, על ההתקדמות של ההכנה?

קארין אלהרר: כן.

קארין אלהרר: אני רוצה לדעת אם בתוך השנה הזאת תהיה באמת שעת חירום - - -

מיכאל מלכיאלי: כמו על בתי המשפט, עדכון שני הדברים יחד.

קארין אלהרר: לא, זה בדיוק העניין, אדוני היושב-ראש.

קארין אלהרר: בעיקרון, על פי המצב הנוהג היום בתי המשפט לא מחויבים, לא לעדכן ולא לדבר איתנו בעניין הזה.

אלעזר שטרן: אבל בכל מקרה, לפי התקנות ההודעה של השר חייבת להיות מפורסמת גם באתר האינטרנט וגם - - -

קארין אלהרר: הכול בסדר, אבל לי אין פיקוח פרלמנטרי.

קארין אלהרר: אני מציעה – כדי לשים רגל בדלת בעניין הזה וכדי לא ליצור מצב שאני מיישרת קו כלפי מטה אלא לנסות ליישר קו כלפי מעלה – ליצור מה שיותר פיקוח פרלמנטרי, לבקש שבתקנות האלה יהיה דיווח עיתי לוועדה, שנדע מה קורה שם.

אלעזר שטרן: זה פחות דיווח עיתי.

אלעזר שטרן: אם השר מוציא הודעה, אז שיידרש לדווח גם לוועדה.

קארין אלהרר: כן.

יואב סגלוביץ': אני רוצה להוסיף על מה שקארין אמרה.

יואב סגלוביץ': זה לא מהמקום שאנחנו עושים אבחנה בין שניהם.

קארין אלהרר: לא, לא מהמקום הזה.

יואב סגלוביץ': זה מהמקום שאנחנו רוצים להתחיל תהליך פה, בוועדה.

יואב סגלוביץ': אני מניח שאם נכניס את מה שקארין העלתה הנושא לא ירד מסדר-היום.

יואב סגלוביץ': טיבן של הוראות לשנה הן שהן לא יהיו לשנה.

יואב סגלוביץ': יהיו פה אלף ואחד דברים חשובים אחרים - - -

מיכאל מלכיאלי: למה?

מיכאל מלכיאלי: אתמול ראינו כמה הצעות שהיו הוראות שעה שעברו כחקיקה, בוועדה כאן.

יואב סגלוביץ': ראיתי הצעות שחלקן מוארכות כבר כמה שנים – חמש-שש-שבע שנים.

מיכאל מלכיאלי: בסדר, חלק.

מיכאל מלכיאלי: אבל מ-130 זה ירד ל-30 ומשהו.

יואב סגלוביץ': אגיד את דעתי.

יואב סגלוביץ': זה לא מהמקום של לשים למישהו אצבע בעין.

יואב סגלוביץ': גם אני לא ידעתי, עד פתיחת הוועדה הזו, מהדברים.

יואב סגלוביץ': שר המשפטים חי בעולם משל עצמו וקובע דברים שקשורים לבתי המשפט.

יואב סגלוביץ': ידעתי את זה בענייני החירום, לא ידעתי בעניין של תקנות סדר הדין האזרחי, לדוגמה.

יואב סגלוביץ': הראש שלי אמר שבטוח היו פה דיונים על האישור שלהן.

יואב סגלוביץ': ככה סברתי לתומי.

קארין אלהרר: פשוט על זה יש לנו שליטה כרגע.

שמעון יעקבי: בכל זאת, אני רוצה לבקש מחברי הכנסת לשקול את הדברים לאור מה שאומר עכשיו.

שמעון יעקבי: ברור לי שההצעה שלכם באה ממקום טוב ומרצון לשפר את המצב, אבל במבחן התוצאה אני לא חושב שזה יגשים את מה שאתם מצפים.

שמעון יעקבי: אם תכריחו אותנו, במירכאות, לדווח לוועדה – בוודאי שנעשה את זה, אבל צריך לזכור שממילא הודעה על מצב חירום אמורה להתפרסם ברשומות.

שמעון יעקבי: בכל מה שקשור בתקנות לשעת חירום, גם לא מכוח חוק יסוד: הממשלה, אנחנו מיישרים קו עם משרד המשפטים ועם הנהלת בתי המשפט.

קארין אלהרר: אין טענה אליכם.

שמעון יעקבי: רגע.

שמעון יעקבי: עכשיו להשתמש בנו, כאילו, כאיזה סוג של שוט כלפי בתי המשפט ובתי הדין הדתיים האחרים, שאינם כפופים לכך, ולעשות לנו איזה סוג של נו-נו-נו ובדרך הזאת למצוא את הפתרון לערכאות האחרות – לא נראה לי שזה מתאים.

שמעון יעקבי: מצד שני, תעשו דיון מהיר, תציפו את הבעיה הזאת, תבקשו את מה שאתם מבקשים באופן שוויוני לגבי כולם – זה יהיה בסדר.

מיכאל מלכיאלי: אתה אומר שלא תתנגדו.

מיכאל מלכיאלי: ברגע שזה יחול על כולם לא תהיה לכם בעיה עם זה.

שמעון יעקבי: ודאי, אנחנו רוצים האחדה.

שמעון יעקבי: צריך לזכור שאחרי ככלות הכול התקנות הללו הן רק לשנה.

יואב סגלוביץ': אדוני, השתכנענו.

יואב סגלוביץ': אבל אנחנו אומרים בקול רם פה – אני לא יודע מי שומע, אבל אנחנו נקפיד על זה – שהדבר הזה, צריכים לעשות בו שינוי, לא ברמה של נבוא עוד שנה ונאריך את הדבר הזה.

מיכאל מלכיאלי: אומר לך הרב יעקבי שנתמוך בזה.

מיכאל מלכיאלי: הוא אומר שברגע שזה יהיה לכולם, נשב כאן ונגיד שאנחנו בעד.

שמעון יעקבי: אני רוצה לדייק.

שמעון יעקבי: לא אמרתי שנתמוך; אנחנו תומכים בהאחדה.

שמעון יעקבי: אתם תחליטו מה שצריך לעשות, אבל שזה יהיה אחיד לכולם.

מיכאל מלכיאלי: הלוואי שהייתי מצליח לשכנע את קארין בעוד כמה דברים בצורה כזאת.

קארין אלהרר: אתה יכול לנסות.

קארין אלהרר: אתה רואה, אני עם ראש פתוח.

אלעזר שטרן: זה נכון, אגב, שבתי המשפט ובתי הדין הדתיים האחרים לא מונחים כרגע לפתחה של הוועדה, אבל בהחלט לוועדה יש את היכולת להשפיע ולבקש מהגורמים הממשלתיים המתאימים לתקן גם במקומות האחרים.

קארין אלהרר: בסדר גמור.

אלעזר שטרן: "תקנות הדיינים (סדרי דין בבתי הדין הרבניים בעת מצב חירום מיוחד) (הוראת שעה), התש"ף-2020.

אלעזר שטרן: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 13 ו-27(א)(1) לחוק הדיינים, התשט"ו-1955, בהסכמת נשיא בית הדין הרבני הגדול, בהתייעצות עם חבר הדיינים של בית הדין הרבני הגדול ומועצת הרבנות הראשית לישראל, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: 1.

אלעזר שטרן: הגדרות.

אלעזר שטרן: בתקנות אלה – 'בית דין' - בית דין רבני אזורי ובית הדין הרבני הגדול; 'מצב חירום מיוחד' - מצב שבו השתבשו סדרי החיים התקינים במדינה או בחלק ממנה מחמת מצב הביטחון, מחמת חשש ממשי לפגיעה חמורה בבריאות הציבור או מחמת פגע טבע, ובשל כך לא ניתן לקיים פעילות שגרתית בבתי הדין;" זאת הגדרה שקיימת, מילה במילה, גם ביתר הערכאות.

אלעזר שטרן: זו בדיוק אותה הגדרה של מה הוא מצב חירום מיוחד.

אלעזר שטרן: "'ראש בית הדין' - כל אחד מאלה, לפי העניין: (1) לגבי בית הדין הרבני הגדול - נשיא בית הדין הרבני הגדול או דיין אחר של בית הדין הרבני הגדול שהנשיא קבע לכך; (2) לגבי בית דין רבני אזורי - ראש אבות בית דין רבני אזורי שבו הוא מכהן, ואם אין בבית הדין ראש אבות בית דין - אב בית הדין הרבני האזורי שבו הוא מכהן; מכהנים בבית דין רבני מספר אבות בית דין, יהיה ראש בית הדין הוותיק שבהם, ובין בעלי ותק שווה - הקשיש שבהם.

אלעזר שטרן: " זאת הגדרה שנועדה לצורך התקנה שנקרא בהמשך, תקנה 3, שמאפשרת לראש בית הדין גמישות מסוימת לחרוג מהעניינים שאפשר לדון בהם לכאן ולכאן.

אלעזר שטרן: זאת אומרת, כן לדון בדברים שלא מנויים ברשימה או לא לדון במשהו מסוים שכן נמצא ברשימה.

אלעזר שטרן: הקונספט הוא אותו קונספט גם בערכאות האחרות, פשוט שם התפקידים הם שונים, שם זה לא ראש בית הדין, שם זה נשיא.

אלעזר שטרן: "2.

אלעזר שטרן: החלת התקנות (א) תקנות 3 עד 5, כולן או מקצתן, יחולו על בתי הדין, כולם או מקצתם, אם פרסם השר לשירותי דת הודעה על כך בשל מצב חירום מיוחד (להלן – ההודעה).

אלעזר שטרן: (ב) תחולתן של התקנות כאמור בתקנת משנה (א) תהיה מן המועד שנקבע בהודעה, אף אם קדם לפרסומה ברשומות, ועד למועד שייקבע.

אלעזר שטרן: (ג) פרסום הודעה כאמור בתקנת משנה (א) ייעשה בסמוך, ככל האפשר, למועד חתימתה, באתר האינטרנט של בתי הדין הרבניים, וכן בשידורי רדיו או טלוויזיה או בשני עיתונים יומיים וכמו כן ייעשה ברשומות; הנוסח שפורסם ברשומות הוא המחייב אף אם קדם לו פרסום בדרך אחרת.

אלעזר שטרן: " התקנה הזאת היא התקנה של לב המנגנון של התקנות האלה.

אלעזר שטרן: זה אומר שכשהשר מוציא הודעה על מצב חירום מיוחד, הוא מפעיל את התקנות, הוא גורם לזה שתקנות 3–5 יחולו.

אלעזר שטרן: זאת אומרת, מה כן יידון ומה לא יידון בזמן מצב החירום המיוחד.

אלעזר שטרן: תקנה 3 היא התקנה שהיא הלב של התקנות – איזה עניינים יידונו בזמן מצב החירום המיוחד.

אלעזר שטרן: כל מה שלא נמצא ברשימה הזאת, עקרונית, לא יידון.

אלעזר שטרן: וגם אם נקבע לגביו דיון – הדיון יתבטל.

אלעזר שטרן: אקרא סעיף-סעיף ונסביר.

אלעזר שטרן: 3.

אלעזר שטרן: עניינים שבהם יקוימו הליכים.

אלעזר שטרן: (א) בתקופת תוקפה של ההודעה יקוימו דיונים רק בעניינים המפורטים להלן:" עכשיו יש פה רשימה של עניינים שלכולם יש דחיפות מסוימת או חשיבות מסוימת.

אלעזר שטרן: "(1) בקשות לסעדים זמניים שנועדו לשמר מצב קיים, לרבות צו לעיכוב יציאה מן הארץ וסעד דחוף בעניין החזקת ילדים, חלוקת זמני שהות בין הורים וקביעת סדרי קשר; (2) בקשות לסעד דחוף המנויות בתקנה 12(א) לתקנות להסדר התדיינויות בסכסוכי משפחה (הוראת שעה), התשע"ו-2016; (3) בקשות דחופות לקיצור תקופת עיכוב ההליכים כמשמעותה בסעיף 3(ה) לחוק להסדר התדיינויות בסכסוכי משפחה (הוראת שעה), התשע"ה-2014, כמפורט להלן: (א) בקשה דחופה בעניין העברת ילד למסגרת חינוכית; (ב) בקשה דחופה לעניין טיפול פסיכולוגי בקטין; (ג) בקשה דחופה במקרה חריג שבו המליצה יחידת הסיוע לאפשר הגשת תובענה בעניין מסוים מן הטעם שהמתנה לתום תקופת עיכוב ההליכים תגרום נזק של ממש לצדדים או לילדיהם; (4) בקשות דחופות לפי חוק בתי דין דתיים (כפיית ציות ודרכי דיון), התשט"ז-1956; (5) בקשות דחופות לפי חוק שיפוט בתי דין רבניים (נישואין וגירושין), התשי"ג-1953, שנועדו למנוע עיגון; (6) הליכים לפי חוק למניעת אלימות במשפחה, התשנ"א-1991, ולפי חוק מניעת הטרדה מאיימת, התשס"ב-2001; (7) בקשות דחופות לבירור יהדות כשכבר נקבע מועד קרוב לעריכת הנישואין; (8) בקשות דחופות לאישור הסכם גירושין או מתן היתר נישואין; (9) סידור גט; (10) עניינים שדיין יחיד מוסמך לדון בהם לפי תקנות הדיינים (עניינים שניתן לדון בהם בדיין אחד), התש"ן-.

אלעזר שטרן: 1990.

אלעזר שטרן: " זו רשימת העניינים.

אלעזר שטרן: "(ב) הדחיפות לעניין תקנת משנה (א)(1), (3) עד (5) ו-(7) תיקבע בידי ראש בית הדין.

אלעזר שטרן: " הרי בכל אחת מהתקנות האלה מוזכר בקשה דחופה ל-, אז השאלה האם מדובר בבקשה דחופה, יקבע את זה ראש בית הדין, שהוא זה שהוגדר בתקנה הראשונה כראש בית הדין.

אלעזר שטרן: "(ג) מועד דיון בעניין שאינו מן העניינים המפורטים בתקנת משנה (א), שנקבע לתקופת תוקפה של ההודעה - בטל; מועד דיון לעניין כאמור ייקבע מחדש לאחר תום תקופת תוקפה של ההודעה.

אלעזר שטרן: "

זה הכלל: "(ד) על אף האמור בתקנת משנה (א), רשאי ראש בית הדין, מטעמים שיירשמו, ובכלל זה דחיפות העניין והיכולת לשמור על כללי הזהירות הנדרשים בשל קיומו של מצב החירום, לקבוע -" – זאת אומרת, זה לא השיקולים היחידים, אבל זה חלק מהשיקולים שהוא יכול לתת עליהם את הדעת.

זה הכלל: (1) כי הליך מסוים הנמנה עם העניינים המפורטים בתקנת משנה (א) - לא יידון; (2) כי הליך מסוים שאינו נמנה עם העניינים המפורטים בתקנת משנה (א) - יידון; (3) כי בהליך מסוים יתקיים דיון במותב של שלושה.

זה הכלל: " כי בדרך כלל קבענו את אחד העניינים אפשר לדון בהם כדברים שדיין יחיד יכול לדון בהם.

זה הכלל: אם הוא חושב שבשל הנסיבות, בשל הדחיפות, בשל האפשרות לשמור או לא לשמור על כללי הזהירות, הוא יכול להורות להרחיב את ההרכב, שזה יידון במותב של שלושה, שזו ברירת המחדל בבתי הדין הרבניים.

זה הכלל: 4.

זה הכלל: הארכת מועדים.

זה הכלל: תקופת תוקפה של ההודעה לא תבוא במניין הימים לעשיית דבר שבסדרי דין או בנוהג, שנקבעו בחיקוק או שקבע בית הדין, ובכלל זה מניין ימי תקופת עיכוב ההליכים בהתאם לחוק להסדר התדיינויות בסכסוכי משפחה (הוראת שעה), התשע"ה-2014, אלא אם כן קבע בית הדין אחרת בהחלטה, מטעמים מיוחדים שיירשמו.

זה הכלל: " אני מניח שעוד מעט עורך דין יעקבי יסביר את ההיגיון של התקנה.

זה הכלל: אני רוצה לעמוד רק על הנקודה של הפער.

זה הכלל: דיברנו קודם על החשיבות באחידות שבין בתי הדין הרבניים לבין בתי המשפט, וגם בתקנה הזאת, תקנה 4 לעניין המועדים, וגם בתקנה הבאה שנקרא, תקנה 5 לעניין האגרות, יש פער בנוסח התקנה ובהסדר שיש בתקנה בין כלל הערכאות המשפטיות – האזרחיות והדתיות – לבין בתי הדין הרבניים.

זה הכלל: אסביר קודם מה נאמר.

זה הכלל: התקנה אומרת שכאשר לפי סדרי הדין או לפי הנוהג בעלי הדין צריכים לעשות משהו מסוים תוך כך וכך זמן – לדוגמה, בית הדין או בית-המשפט אומר לכם שהם צריכים להגיש סיכומים תוך 30 ימים, אפשר להגיש ערעור תוך כך וכך ימים וכו' – אם יצאה הודעה מאת השר שמדובר במצב חירום מיוחד, הימים של מצב החירום המיוחד לא יבואו בתוך מניין הימים האלה.

זה הכלל: זאת אומרת, אם אתה רשאי להגיש ערעור בתוך 30 ימים וביום ה-15 של 30 הימים האלה הודיעו על מצב חירום מיוחד שנמשך, נניח, חודש, החודש של מצב החירום המיוחד לא נספר בתוך 30 הימים האלה.

שמעון יעקבי: ימי עבודה, ימים נטו.

אלעזר שטרן: הוא לא נכלל בימים שצריך לעשות בהם את מה שנקבע בסדרי הדין.

אלעזר שטרן: בעוד שבבתי המשפט ובבתי הדין האחרים הקביעה הזאת היא קביעה מנדטורית, פה יש איזשהו שוני שמאפשר לבית הדין לקבוע בהחלטה אחרת, מטעמים מיוחדים שיירשמו.

אלעזר שטרן: לגופו של עניין, אפשר לעבוד ככה ואפשר לעבוד ככה.

אלעזר שטרן: זאת אומרת, אפשר לקבוע שזה משהו מנדטורי שאי-אפשר לסטות ממנו ואפשר לקבוע, כמו שמוצע פה, שזה משהו שבית הדין יכול לקבוע אחרת.

אלעזר שטרן: אני חושב שכך וכך אפשרי, ויכול להיות אפילו שיש עדיפות מסוימת והיגיון מסוים לאפשר גמישות לבתי הדין לשנות את ההחלטה.

אלעזר שטרן: מה שבעיניי קצת קשה זה היעדר האחידות בין בתי הדין לבין בתי-המשפט.

מיכאל מלכיאלי: בדיון שיעשו את זה, צריך לדון גם על הנושא הזה.

אלעזר שטרן: זאת אפשרות אחת.

אלעזר שטרן: כשאומרים שיש חוסר אחידות, אפשר ליישר את חוסר האחידות לאחד משני הכיוונים.

אלעזר שטרן: אפשר לומר מראש: מתאימים את התקנה הזאת לנוסח שיש היום בתקנות בתי-המשפט ובתי הדין האחרים.

מיכאל מלכיאלי: אז אתה מונע מהם את הגמישות הזאת.

מיכאל מלכיאלי: אני חושב שאין סיבה לשנות את זה.

אלעזר שטרן: יש חשיבות לייצר אחידות מסוימת בין ההסדרים.

שמעון יעקבי: אני מבקש שאת ההסבר לצורך שאנחנו רואים בהוספת הסיפה הזאת ייתן עו"ד ד"ר רפי רכס מהלשכה המשפטית שלנו.

שמעון יעקבי: אבל לפני שהוא יסביר, לי אין ספק שמיד ברגע שהוועדה הזאת תאשר את הנוסח שלנו, יקרה הדבר בצורה מקבילה בבתי המשפט, בה בשעה שאם הם יתקנו נצטרך לבוא לכאן עוד פעם, להגיש תקנות מחדש ולעשות את כל התהליך הזה.

שמעון יעקבי: אני מצפה שתשתכנעו מדברי ההסבר למה זה כל כך חשוב.

מיכאל מלכיאלי: אנחנו משוכנעים, אני חושב.

שמעון יעקבי: אבל שיסביר, שייתן לזה - - -

רפי רכס: זה מתכתב עם מה שאמרנו בהתחלה – הצורך בשוויון, רק שצריך להיזהר שבצורך בשוויון אנחנו לא יורדים למכנה המשותף הנמוך יותר.

רפי רכס: הפוך, אנחנו רוצים שיהיה מכנה משותף גבוה יותר.

רפי רכס: זאת אומרת, התוספת שאנחנו מוסיפים היא תוספת שהיא לא רק נכונה יותר ונצרכת יותר, היא גם חיה מהשטח.

רפי רכס: אני רוצה להזכיר שלהבדיל מבתי המשפט, אצלנו גם הייעוץ המשפטי לשיפוט הרבני.

רפי רכס: זאת אומרת, אנחנו מאוד מחוברים למה שקורה בשטח.

רפי רכס: שני החלקים של התוספת הזאת, משיחות שלי עם הייעוץ המשפטי של בתי-המשפט, הם מסכימים הם הגיוניים.

רפי רכס: כמובן, כמו שאלעזר אמר, צריך שיהיו האחדה ושוויון בין הדברים.

רפי רכס: לגבי החלק הראשון – מניין תקופת הימים – בשורה התחתונה אין הבדל בין בתי-המשפט לבתי הדין.

רפי רכס: אצל שנינו יש הגדרה קטגורית שאומרת שתקופת הימים האלה, התקופה של תקנות התקש"ח, לא תבוא במניין הימים לעשיית דבר שבסדרי דין או בנוהג או שנקבעו בחיקוק או שקבע בית הדין.

רפי רכס: זאת אומרת, אם זה נקבע בחיקוק ואנחנו מדברים על אותם דברים – אין בינינו שום הבדל.

רפי רכס: מה ההבדל?

רפי רכס: ההבדל הוא מהשטח.

רפי רכס: אפשר להביא אין-ספור דוגמאות מהחוק הישראלי, שיש סעיפים או תוספות שבאים להבהיר, ובכלל זה, שלא תטעו.

רפי רכס: אחד החוקים המבלבלים ביותר והמורכבים ביותר שיש היום בדיני משפחה זה החוק להסדר התדיינויות.

רפי רכס: הוא מבלבל את האנשים.

שמעון יעקבי: אני חושב שהשתכנע.

רפי רכס: יפה.

רפי רכס: חייבים להבהיר לאנשים שזה כולל החוק הזה.

רפי רכס: יש עוד נקודה בסעיף 4, וזאת האמירה – ופה יש הבדל בינינו, ואני חושב שהוא צריך להיות מתוקן לטובה: "אלא אם כן קבע בין הדין אחרת בהחלטה, מטעמים מיוחדים שיירשמו".

רפי רכס: האמירה העקרונית, הקטגורית, שהימים לא יימנו, במיוחד לדיני משפחה, היא סוג של מיטת סדום.

רפי רכס: לא כל המקרים הם אותם מקרים וצריך להותיר לשופט או לדיין אפשרות להחליט במקרים מסוימים – ויש אין-ספור מקרים: של צווי הגנה או גט שחייבים לסיים מהר – שחייבים להגיד שהימים האלה ייכללו, ובלתי אפשרי לא לאפשר לשופט או לדיין להחליט שכן.

אלעזר שטרן: אני מסכים עם מה שרפי אמר.

אלעזר שטרן: יש בזה היגיון, אבל אז צריך לתקן גם בבתי הדין.

אלעזר שטרן: חשוב לי גם להדגיש שההאחדה היא לא רק משהו אסתטי.

מיכאל מלכיאלי: אמיתי זה צריך להיות ככה.

אלעזר שטרן: אמיתי זה צריך להיות ככה.

אלעזר שטרן: גם יכול להיות מצב אבסורדי שאותו זוג שלא כרך את ענייני המשמורת או מזונות האישה בתביעת הגירושין, שינהל את חלק מהדיונים בבית הדין הרבני על הגט ועל העניינים האחרים – בבית המשפט לענייני משפחה, ויחולו על אותו זוג דברים שונים.

אלעזר שטרן: זו לא סיטואציה הגיונית, ולכן אני אומר שההאחדה היא לא רק משהו אסתטי.

מיכאל מלכיאלי: היא אמיתית.

אלעזר שטרן: זה משהו אמיתי.

מיכאל מלכיאלי: אצטרף להצעה לסדר של קארין, בשביל לעשות דיון.

אלעזר שטרן: פה ספציפית, עוד לפני ההצעה שלהם לסדר-היום, אני חושב שלוועדה יש כוח לבקש משר המשפטים, ממנהל בתי-המשפט ולהגיד: אנחנו מבקשים לקרוא להם לתקן את זה ולהאחיד את הדברים.

מיכאל מלכיאלי: שלא ייווצר מצב שזוג שאחד מהם נמצא פה והשני שם - - -

שמעון יעקבי: חד-משמעית.

מיכאל מלכיאלי: יש עוד כמה דברים שצריך לאחד בין בתי-המשפט לבתי הדין.

מיכאל מלכיאלי: תקנים, למשל, יש בעיות בבתי הדין ובבתי המשפט פחות, ועוד כל מיני בעיות.

אלעזר שטרן: נכון, אבל אנחנו לא פותרים דרך התקנות האלה את כל חוסר השוויון וכל הבעיות.

אלעזר שטרן: לפני שאנחנו ממשיכים, השאלה היא אם משרד המשפטים יסכים להיענות לקריאה כזאת של הוועדה.

יעל בלונדהים: התקנות הן בסמכותו של שר המשפטים.

יעל בלונדהים: נעביר את הקריאה של הוועדה לשר המשפטים.

מיכאל מלכיאלי: גם אני אשוחח איתו בנדון.

אלעזר שטרן: "5.

אלעזר שטרן: אגרה.

אלעזר שטרן: אגרה שיש לשלמה לפני תחילת הליך, לפי תקנות הדיינים (אגרות),התשי"ז-1957, יידחה תשלומה עד תום תקופת תוקפה של ההודעה, אם הוגשה יחד עם פתיחת ההליך בקשה לכך.

אלעזר שטרן: " גם כאן אותה נקודה בדיוק שהייתה לנו בתקנה הקודמת.

אלעזר שטרן: גם פה יש פער בנוסח בין בתי הדין הרבניים לבין המשפט, בתי הדין לעבודה ובתי הדין הדתיים האחרים, כאשר בערכאות האחרות דחיית התשלום בפתיחת ההליך היא קבועה.

אלעזר שטרן: זאת אומרת, הבן אדם לא צריך להגיש בקשה לפטור מאגרה או לדחיית תשלום מאגרה, אלא הוא פותח את ההליך, תשלום האגרה נדחה לו עד סיום תקופת החירום, אלא אם כן קבע בית הדין אחרת.

אלעזר שטרן: זה מה שנאמר בערכאות האחרות.

אלעזר שטרן: לעומת זאת, פה ברירת המחדל היא הפוכה – תשלום האגרה לא נדחה, אלא אם כן הבן אדם הגיש בקשה לדחות את תשלום האגרה.

אלעזר שטרן: אם הוא הגיש את הבקשה, אז תהיה הדחייה.

אלעזר שטרן: אפשר ככה ואפשר ככה, יכול להיות שההצעה של בתי הדין הרבניים הגיונית יותר, אבל אני שוב מעיר רק על זה שצריך שתהיה אחידות בין התקנה הזאת לבין מה שקורה בבתי המשפט, לכאן או לכאן.

שמעון יעקבי: אני חושב שההצעה שלנו היא טובה יותר ומחויבת.

שמעון יעקבי: בהבדל ממה שקורה בבתי המשפט, ששופטים רשמים דנים בבקשות לפטור מאגרה, המצב החוקי אצלנו הוא שמי שדן בבקשות כאלה זה ועדת אגרות של המזכירות, הדיינים לחלוטין לא מכירים את נושא האגרות.

שמעון יעקבי: ברירת המחדל היא, כפי שאמרו לנו המזכירים הראשיים בבתי הדין, שהאנשים משלמים ולא מבקשים דחיות.

שמעון יעקבי: הם לא מסוגלים, מבחינת העומסים - - -

מיכאל מלכיאלי: מה העלות של האגרה?

מיכאל מלכיאלי: על כמה כסף מדובר?

שמעון יעקבי: לכל הליך זה שונה, אבל הן לא גבוהות.

שמעון יעקבי: רוב האנשים משלמים את זה, ומשלמים את זה באינטרנט היום.

שמעון יעקבי: הם עושים את הכול באינטרנט והכול משלמים.

שמעון יעקבי: אין להם כוח אדם לבוא לאחר תום תקופת החירום ולהתחיל לחפש את כל האגרות האלה.

שמעון יעקבי: לאחרונה אמרו לנו מהמרכז לגביית קנסות שהם לא יסתפקו בהודעה של המזכירות אלא יצטרכו החלטה שיפוטית בכל אחד מהמקרים להורות על גביית האגרה.

שמעון יעקבי: לכן אין בזה טעם.

שמעון יעקבי: זה הוכיח את עצמו בתקופת החירום הזאת, ולכן אנחנו מבקשים מהוועדה לאשר את זה כמות שהוא.

רפי רכס: יש עוד נקודה שלא לקחו בחשבון, וגם זה ממש מקריאת השטח, והיא שלא כתוב פה "פטור", כתוב פה "יידחה".

רפי רכס: זאת אומרת, המדינה לא אמרה שהיא מוותרת על האגרות, אבל למעשה היא מוותרת על האגרות.

רפי רכס: גם בתי-המשפט, גם בתי הדין למיניהם, בסוף תקופה נצברות עשרות אלפי אגרות.

רפי רכס: לא אנחנו וגם – אגב, לא שאלתם את המרכז לגביית קנסות, ולדעתי גם הם לא יעמדו בזה, ואפילו את האוצר לא שאלתם מה עם כל הכספים שאובדים.

רפי רכס: זה כסף שפשוט לא ייגבה.

מיכאל מלכיאלי: מה פירוש אובדים?

מיכאל מלכיאלי: מישהו חייב אגרה, איך - - -?

רפי רכס: זה בדיוק העניין.

רפי רכס: נגיד שעכשיו נגמרת תקופת החירום, דחיתי את גביית האגרה באופן אוטומטי, אלא אם כן דיין יחליט.

רפי רכס: מתי דיין יחליט שבכל זאת חייבים באגרה?

רפי רכס: למעשה כל האגרות לא משולמות, נגמרת התקופה ובבת אחת נופלים עשרות אלפי הליכים שלא ניגבו.

רפי רכס: המזכירויות לא עומדות בזה.

מיכאל מלכיאלי: אין לך כוח אדם.

רפי רכס: אין כוח אדם וזה לא ייגבה.

רפי רכס: זה כסף שיאבד למדינה ולמעשה לנו, לציבור.

מיכאל מלכיאלי: זה לא מעשי, לא יגבו את הכסף הזה בסוף.

אלעזר שטרן: לכן אני שוב אומר שגם פה אני מציע לוועדה לקרוא למשרד המשפטים, שיועבר לשר המשפטים, שגם פה אותו היגיון.

מיכאל מלכיאלי: ההערה מקודם נכונה גם לסעיף הזה.

אלעזר שטרן: ככל שהוועדה מאשרת את הנוסח הזה, יש מקום לקרוא לתיקון דומה גם בערכאות המשפטיות האחרות, כי אותו היגיון אמור לחול גם פה וגם שם.

אלעזר שטרן: גם עניין המועדים וגם עניין האגרה הם לא מהדברים שהם ייחודיים לערכאה משפטית כזאת או אחרת.

מיכאל מלכיאלי: גם בתי-המשפט לא היו רוצים שייפול עליהם ביום אחד עומס של אלפי אגרות.

מיכאל מלכיאלי: גם להם זה יותר נוח.

אלעזר שטרן: "6.

אלעזר שטרן: תוקף.

אלעזר שטרן: תוקפן של תקנות אלה לשנה אחת מיום פרסומן.

אלעזר שטרן: " זה, כמו שאמרתי בהתחלה, מתכתב עם מה שהמדינה התחייבה לבית המשפט העליון.

אלעזר שטרן: אחזור על עצמי שוב: אני מציע שגם לגבי התקנה הזאת הוועדה תקרא לשר המשפטים לתקן.

אלעזר שטרן: פה זה לא רק מטעמי האחדה אלא גם מטעמי תוכן, במובן הזה שככל שאנחנו מבינים שיש פה הסדר שמצד אחד מתעוררים בו קשיים לא מבוטלים לגבי הקונספציה המשפטית שלו, ומצד שני, כרגע יש צורך במתן מענה ואנחנו לא רוצים להשאיר את הסיטואציה בחלל ריק, אז עדיף לתקן את זה ולקבוע את זה בהוראה שעה של שנה.

אלעזר שטרן: אבל באותה מידה יש צורך לתקן גם את התקנות האחרות ולהפוך אותן להוראת שעה לשנה.

מיכאל מלכיאלי: אהובה יששכר, מלשכת עורכי דין, ועדת בתי הדין הרבניים, ביקשה רשות דיבור.

אהובה יששכר: קודם כול, הערה כללית.

אהובה יששכר: התקנות קובעות, כך פעלנו בשטח וזה הוכיח את עצמו במהלך החודשים האחרונים של תקופת הקורונה.

אהובה יששכר: הבעיה הגדולה היא בהבנה של המועדים – מה נמנה ומה לא נמנה – ואני חושבת שפה יש מענה ברור יותר.

אהובה יששכר: בשם האחידות, הפעם אני דווקא לא מסכימה לסיפה לסעיף 4, כי גם אם לא יהיה כתוב: "אלא אם כן קבע בית הדין או בית-המשפט אחרת", הרי לבית המשפט יש סמכות כללית לשנות את המועדים, גם בלי הסיפה הזאת, ואותו דבר גם לבית הדין.

אהובה יששכר: אז אולי לפחות הסעיף הזה יהיה אחיד עם הסעיף של בית-המשפט ולמחוק את הסיפה.

אהובה יששכר: זה לא אומר שבית הדין לא יוכל לקבוע אחרת.

מיכאל מלכיאלי: כמו שאמר היועץ המשפטי, ההערה נכונה אבל שווה לעשות אחידות לגמרי בין בתי-המשפט לבתי הדין בעניין הזה.

מיכאל מלכיאלי: יתקיים דיון על זה.

מיכאל מלכיאלי: החוק צריך להיות ברור.

אהובה יששכר: זה ברור.

אהובה יששכר: אנחנו יודעים שבתקנות של בית-המשפט אין את הסיפה הזו היום, אז למה להשאיר אותה?

אהובה יששכר: הרי ממילא יש לבית דין סמכות לקבוע שבבקשה הספציפית הזאת – הוא כותב בהחלטה - - -

מיכאל מלכיאלי: חשוב שזה יהיה ברור.

שמעון יעקבי: התוספת שלנו בסך הכול מבהירה.

שמעון יעקבי: בדרך של פרשנות היא קיימת גם אצל בתי-המשפט, אנחנו חושבים שטוב יהיה שזה יובהר.

אלעזר שטרן: אמשיך את דבריו של עורך הדין יעקבי.

אלעזר שטרן: ברור שאין פה שום כוונה ליצור הסדר שלילי, וזה חשוב שזה ייאמר לפרוטוקול.

אלעזר שטרן: ברור שהפרשנות, גם של התקנה שיש בבתי המשפט ובבתי הדין הדתיים האחרים, כשמתייחסים למניין הימים לפי חוק הסדר התדיינויות, ברור שגם שם זאת הכוונה.

אלעזר שטרן: העובדה שאנחנו כותבים את זה פה לא מהווה הסדר צדדי.

אלעזר שטרן: זה ברור.

שמעון יעקבי: אנחנו מסכימים לחלוטין, אבל חשוב שייאמר, כי אנחנו מקבלים שאלות מהשופטים.

אהובה יששכר: כולנו אומרים אותו דבר.

אהובה יששכר: אנחנו אומרים שגם אם ההערה הזאת לא תהיה בסוף הסעיף, אז ממילא לבית הדין יש סמכות לקבוע אחרת.

אהובה יששכר: אנחנו גם אומרים שהסיפא הזאת לא מופיעה בתקנות של בית-המשפט, אז למה להשאיר אותה?

אהובה יששכר: למה ליצור את חוסר האחידות בעצם הניסוח שלנו עכשיו?

אהובה יששכר: תחשבו על זה.

אהובה יששכר: התוצאה היא אותה תוצאה, אבל הסיפה מיותרת.

אהובה יששכר: הדבר הנוסף, אם רוצים שתהיה אחידות נוספת בין בתי-המשפט לבתי הדין, הייתי מוסיפה בתקנות את האפשרות לנהל דיון חזותי.

אהובה יששכר: יש לנו פה פספוס של בית הדין, שהוא לא משתמש בכלי הזה.

אהובה יששכר: בתי-המשפט משתמשים בכלי הזה, בתי הדין לא משתמשים בכלי הזה.

אהובה יששכר: האם אפשר להוסיף את זה לנוסח התקנות, לדעתכם, או שזה לא כאן?

שמעון יעקבי: עורכת הדין אהובה יששכר, עמיתתנו החשובה, המוכרת והטובה, הנושא הזה בהחלט נמצא בדיונים שלנו עם משרד המשפטים.

שמעון יעקבי: במהלך תקופת הקורונה היו אצלנו דיונים בזום במקרים מסוימים, אבל אי-אפשר להכניס את זה לתקנות האלה.

אלעזר שטרן: זה מסוג הדברים שדורשים חקיקה.

אהובה יששכר: זה על הפרק, עורך הדין יעקבי, זה מה שחשוב.

שמעון יעקבי: יש בעניין הזה תזכיר חוק שהממשלה, אם היא לא פרסמה, היא עומדת לפרסם.

שמעון יעקבי: גם בתי הדין הרבניים כלולים בתוך אותו תזכיר חוק, אז אני מקווה שתנוח דעתך בעניין הזה.

שמעון יעקבי: מבחינתנו, אנחנו מבקשים שהוועדה תצביע ותאשר את התקנות בדיוק בהתאם לנוסח שביקשנו.

אלעזר שטרן: תוך קריאה לשר המשפטים - - -

יעקב אשר: קודם כול, אני חושב שהגמישות שביקשתם, צריך לכבד אותה כי בסוף אתם מנהלים את האירוע, ואם רוצים לעשות הסתכלות מערכתית היא צריכה להיעשות באופן שוויוני בין שני הגופים הללו.

יעקב אשר: לכן גם היועץ המשפטי וגם אני בדעה שצריך לאשר את הנוסח הזה כמו שהוא.

יעקב אשר: אני קורא מכאן לשר המשפטים, שחייב להיות מצב שבו תהיה קורלציה מלאה בין המעמד של בתי-המשפט למעמד של בתי הדין.

יעקב אשר: כמובן, בשינויים המתחייבים, אבל זה חייב להיות אותו גוף שמאשר – אותו גוף שמאשר פגרות, אותו גוף שמאשר תקנות, אותו גוף שמאשר סדרי דיון.

יעקב אשר: בכל הדברים הללו חייבת להיות קורלציה מלאה.

יעקב אשר: אני פונה מכאן לשר המשפטים החדש, אני יודע שידיו מלאות בעבודה.

יעקב אשר: נדון בזה, ואם נצטרך, אפילו נעלה את זה לדיון יזום שלנו בוועדה, עוד לפני הצעת חוק.

יעקב אשר: קודם כול, דיון בעניין הזה, ואם לא תהיה ברירה – אולי אפילו הצעת חוק.

אלעזר שטרן: מעבר למה שהיושב-ראש אמר ברמה הכללית, גם ברמה היותר נקודתית-פרטנית פה - -

יעקב אשר: ההשלכה היא פרטנית.

אלעזר שטרן: לגבי תקנות 4, 5 ו-6, שהוועדה תקרא לשר המשפטים להשוות.

יעקב אשר: כן, אבל אני לא אוהב לקרוא לשר המשפטים ל-4, 5 ו-6.

יעקב אשר: אתה אומר שזאת ההשלכה הראשונית, המיטבית והטובה שצריכה להיות בבואנו לקבל החלטות מהסוג הזה.

אלעזר שטרן: נכון.

אלעזר שטרן: אמרתי קודם, כשלא היית, שחשוב להדגיש שההאחדה הזאת היא לא משהו קוסמטי, היא לא משהו של נראות.

אלעזר שטרן: יש לזה חשיבות מעשית.

יעקב אשר: ברור, יש מהות מאחורי זה.

אלעזר שטרן: יש בזה מהות.

אלעזר שטרן: גם שלא ייווצר מצב שזוג, שמתנהל חלק בבית הדין הרבני וחלק בבית המשפט לענייני משפחה, יחולו עליו דברים שונים בכל אחת מהערכאות.

יעקב אשר: נכון.

יעקב אשר: אם כך, אני מעלה להצבעה, יחד עם חברי, אלי אבידר.

יעקב אשר: מי בעד אישור התקנות?

יעקב אשר: מי נגד?

יעקב אשר: אושר.

יעקב אשר: התקנות אושרו פה אחד.

יעקב אשר: תודה רבה לכולם ושיהיה לכם בהצלחה.

יעקב אשר: אני נועל את הישיבה.