ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 23, פרוטוקול מספר 18, 2020-06-16 16:00

אוסאמה סעדי: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

אוסאמה סעדי: אנחנו דנים עכשיו בהצעת חוק להסדר התדיינות בסכסוכי משפחה (הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התש"ף-2020.

אוסאמה סעדי: צריך למזג את הצעת החוק הממשלתי עם הצעת החוק הפרטית של חברת הכנסת מרב מיכאלי, שהייתה הרוח החיה והיוזמת מאז שאני זוכר, בקדנציה הראשונה שלי בכנסת, של החוק הזה, בהצעת חוק להסדר התדיינות בסכסוכי משפחה (הוראת שעה) (תיקון - קביעה כהוראת קבע), התש"ף-2020.

אוסאמה סעדי: אני מעלה להצבעה את ההצעה למזג את שתי ההצעות האלה.

נועה ברודסקי-לוי: א

נועה ברודסקי-לוי: בהיר שהצעת החוק הפרטית מתמזגת להצעת החוק הממשלתית.

אוסאמה סעדי: אנחנו ממזגים את הצעת החוק הפרטית להצעת החוק הממשלתית.

אוסאמה סעדי: מי בעד?

אוסאמה סעדי: מי נגד?

אוסאמה סעדי: המיזוג אושר.

אוסאמה סעדי: תודה, אושר פה אחד.

אוסאמה סעדי: היועצת המשפטית, אני מבין שאנחנו לא דנים בכל ההצעה, כי יש תיקונים ואין לנו זמן והוראת השעה פוקעת הלילה.

אוסאמה סעדי: אז יש הצעה לפצל.

אוסאמה סעדי: בבקשה.

נועה ברודסקי-לוי: חוק הסדר התדיינויות בסכסוכי משפחה נכנס לתוקף כבר לפני ארבע שנים.

נועה ברודסקי-לוי: הוא נועד לצמצם את ההתדיינויות המשפטיות בסכסוכי משפחה, להנמיך את הלהבות ולעודד את בני המשפחה להגיע להסדרת הסכסוך ביניהם בהסכמה, בדרכים של גישור, גירושים בשיתוף פעולה וכאלה דברים, כדי לצמצם את ההשפעות הקשות וההשלכות הקשות שיש לגירושים גם על המתדיינים עצמם וגם על הילדים שלהם.

נועה ברודסקי-לוי: החוק מפנה את הצדדים קודם כול לפתוח בקשה ליישוב סכסוך, ואז הם מגיעים ליחידת הסיוע, בין אם זה ליד בית המשפט לענייני משפחה או ליד בית הדין הדתי.

נועה ברודסקי-לוי: הם מגיעים לכמה פגישות מהות, שבהן הם מקבלים מידע גם על ההליכים השונים, גם על ההשפעה - - -

אוסאמה סעדי: זו חובה?

נועה ברודסקי-לוי: כן, זו חובה.

נועה ברודסקי-לוי: בתקופה הזאת הם לא יכולים להגיש תובענה.

נועה ברודסקי-לוי: צריכה לחלוף התקופה – היא נקראת תקופת עיכוב ההליכים – ובסופה הם יכולים להגיש תובענה אם הם לא רוצים להמשיך ביישוב הסכסוך בהסכמה.

נועה ברודסקי-לוי: יצרנו הסמכה בחוק ואחר כך בתקנות, של רשימת מקרים שבהם אפשר לקבל סעדים זמניים או דחופים כדי למנוע - - -

אוסאמה סעדי: שאלו אותי אתמול, כשהיה הדיון במליאה לקראת הצעת חוק בקריאה ראשונה, מה עם אישה מוכה והיא סובלת מאלימות במשפחה, היא בכל זאת חייבת ללכת?

אוסאמה סעדי: אמרתי שהיא יכולה ללכת ולהגיד שהיא לא יכולה.

אוסאמה סעדי: לא?

מרב מיכאלי: כמו שאמרה נועה: א.

מרב מיכאלי: יש אפשרות להגיש בקשה לסעדים זמניים; ב.

מרב מיכאלי: ליחידת הסיוע יש שיקול דעת להעביר כל מקרה שלא מתאים לטיפול של יחידת הסיוע ישר לבית המשפט.

מרב מיכאלי: בכל מקרה, כל אלה דברים שנדייק אותם כשנעבוד על התיקונים והתוספות בגרסה הסופית של החוק.

מרב מיכאלי: בגלל זה עכשיו רק נאריך את הוראת השעה.

אוסאמה סעדי: אוקיי, אז ההצעה היא לפצל.

אוסאמה סעדי: בבקשה, נשמע את ההצעה ונצביע עליה.

נועה ברודסקי-לוי: רק לענות על זה.

נועה ברודסקי-לוי: יש מענה מסוים בתקנות לעניין אלימות במשפחה, וזה בהחלט נושא שצריך לדון בו בהוראת הקבע.

נועה ברודסקי-לוי: מונחת על שולחננו הצעת חוק ממשלתית, שעכשיו ממוזגת להצעת החוק הפרטית.

נועה ברודסקי-לוי: היא מבקשת להפוך את החוק להוראת קבע וגם לקבוע כמה שינויים והבהרות.

נועה ברודסקי-לוי: הם אמנם לא שינויים גדולים אבל אין לנו זמן, לצערנו, בגלל שהוראת השעה פוקעת היום.

נועה ברודסקי-לוי: לכן אנחנו מבקשים לפצל את הסעיף בדבר התוקף של הוראת השעה, סעיף 7 להצעת החוק הממשלתית, ובדרך הזאת להאריך את הוראת השעה בתקופה שתקבע עכשיו הוועדה.

נועה ברודסקי-לוי: אחר כך נמשיך ונדון בהצעת החוק הממשלתית עם הפרטית, שמונחת על שולחן הוועדה.

אוסאמה סעדי: אוקיי.

אוסאמה סעדי: נשמע את משרד המשפטים.

יעל בלונדהים: היועצת המשפטית שיקפה את רוב הדברים.

יעל בלונדהים: רק אעיר שהחוק נקבע בהתחלה כהוראת שעה במטרה לבחון את ההשפעות.

יעל בלונדהים: במהלך תקופת הוראת השעה נאסף מידע רב ביחס ליישום ומידת ההשפעה.

יעל בלונדהים: נערכו למעלה מ-53,000 פגישות מהות ביחידות הסיוע ונמצא שהחוק מצליח לממש את מטרותיו.

יעל בלונדהים: בדיווחים השנתיים שנמסרו לוועדת החוקה מכוח החוק דווח על ירידה משמעותית – ירידה של 50% בתובענות שמוגשות לבתי המשפט ובתי הדין הרבניים.

יעל בלונדהים: בנוסף, בוצע מחקר של משרד הרווחה בליווי מכון ברוקדייל, שהצביע על ההשפעות החיוביות של פגישות המהות על הסכסוכים המשפטיים ועל הפתרונות במהלך יישום החוק.

יעל בלונדהים: אנחנו חושבים שנכון להפוך את החוק לחוק קבע.

יעל בלונדהים: יש מספר תיקונים קטנים שנדרשים, וזאת ההצעה שמונחת כרגע.

אוסאמה סעדי: דיברת על בתי דין רבניים.

אוסאמה סעדי: מה עם בתי דין שרעיים?

אוסאמה סעדי: זה כולל?

יעל בלונדהים: החוק אמור לחול על כל הערכאות הדתיות ובתי המשפט למשפחה, ובכלל זה בתי הדין השרעיים.

יעל בלונדהים: בשלב הזה החוק הזה עוד לא הוחל על בתי הדין השרעיים מסיבות - - -

מרב מיכאלי: עוד לא הוקמו היחידות, זאת הבעיה.

מרב מיכאלי: שוב, זאת הממשלה.

מרב מיכאלי: זה לא בעיה של החוק, זה בעיה של יישום החוק.

מרב מיכאלי: אמרת קודם "היוזמת", אני בעיקר הבייביסיטר של החוק, וצריך לשבת לממשלה על הווריד באופן יותר אפקטיבי ממה שהכנסת יכלה לעשות בשנה ורבע האחרונות, שהיא לא תפקדה באמת, ולדרוש את הקמת היחידות.

מרב מיכאלי: זה מחדל ושערורייה מאוד מקוממים שעדיין אין יחידות סיוע ליד בתי הדין השרעיים.

מרב מיכאלי: נצטרך לטפל בזה.

אוסאמה סעדי: אני זוכר שקיימנו כמה ישיבות פה, בוועדת החוקה, גם לעניין הזה והגיעו נציגים של בית הדין השרעי ומנהל בית הדין השרעי.

אוסאמה סעדי: נעקוב אחרי הנושא הזה ונראה איך אפשר לקדם את זה.

יהודית אסף: אנחנו אחראים על יישום החוק.

יהודית אסף: לגבי השרעיים, אני רוצה להגיד שיש יחידות סיוע, אבל הן הוקמו עם מספר מאוד מצומצם של עובדים, תוך כדי כניסת החוק לתוקף, להקמת יחידות סיוע ליד בתי הדין הדתיים.

אוסאמה סעדי: אז איפה זה עומד?

יהודית אסף: כדי ליישם את החוק נדרש מספר גדול יותר של עובדים על מנת לתת מענה למספר הגדול יותר של מקרים שיגיעו.

אוסאמה סעדי: אני זוכר שהיה לנו ויכוח על זה שאין עובדים סוציאליים בדרום, ליד בית הדין השרעי.

אוסאמה סעדי: זה התקדם מאז?

יהודית אסף: נכון.

יהודית אסף: עכשיו יש מועמד שכנראה יתאים, אבל הוועדה שהייתה צריכה להתכנס כדי לקבל אותו לעבודה בוטלה ב-23 במרץ בגלל הקורונה, אז אנחנו תקועים כרגע מכיוון שכל מכרז חיצוני צריך לעבור אישור של ועדת חריגים של האוצר.

יהודית אסף: אנחנו תקועים עם כל המשרות שהם מכרזים פומביים.

יהודית אסף: יש כבר תקן לעניין הזה, יש עובד בקנה, אבל אי-אפשר לקבל אותו.

אוסאמה סעדי: ומבחינת 53,000 פגישות מהות, יש ירידה של 50% בסכסוכים שנפתרו ביחידות הסיוע ולא היה צורך להמשיך בערכאות ובסכסוכים משפטיים מרים, בבתי הדין הרבניים ובבתי הדין לענייני משפחה.

אוסאמה סעדי: נשמע את השופט פיליפ מרכוס, בבקשה.

פיליפ מרכוס: אני שמח להיות מוזמן לדיון.

פיליפ מרכוס: אני מרצה הרבה בחוץ לארץ בפני פורומים של משפטנים, שופטים ואנשי בתי משפט, וכולם משבחים את השיטה הישראלית.

פיליפ מרכוס: יצא לנו, יחד עם ענת ענבר ותמי טופינסקי, להרצות בכנס בין-לאומי בסיאטל בעניין הזה לפני שנתיים-שלוש, וקיבלנו תשבחות גדולות מאוד.

פיליפ מרכוס: כך שאין ספק שלצד העניין המספרי, החוק הזה זוכה להדים חיוביים מיודעי דבר בכל העולם.

פיליפ מרכוס: עד כאן דבריי.

אוסאמה סעדי: אתה, בתור שופט - - -

פיליפ מרכוס: בדימוס.

אוסאמה סעדי: בדימוס.

אוסאמה סעדי: גם אני עורך דין בדימוס, הופעתי אצלך.

אוסאמה סעדי: אתה אומר שמהניסיון שלך היחידות האלה והחוק הזה אכן מקדמים ועוזרים לפתור סכסוכים, במקום ללכת למאבקים משפטיים מרים?

פיליפ מרכוס: למען הסדר הטוב, אוכל לומר שעניין המהות נחקק לאחר שפרשתי מהשיפוט, כך שאני עוקב מהצד.

פיליפ מרכוס: לשופטים יש משהו לומר בעניין הזה, כמובן, באמצעות הנהלת בתי המשפט.

פיליפ מרכוס: אני בטוח שהם יגידו את דברם.

פיליפ מרכוס: אבל אני מסתכל גם על התוצאות וגם על ההשוואה של השיטה הישראלית עם שיטות אחרות בעולם, ואין לנו כמעט אח ורע.

אוסאמה סעדי: תודה רבה, כבוד השופט.

אוסאמה סעדי: עכשיו אנחנו עוברים לעורך דין שמעון חסקי מלשכת עורכי הדין.

אוסאמה סעדי: בבקשה.

שמעון חסקי: אחר צהריים טובים, תודה רבה על ההזדמנות.

שמעון חסקי: אני יו"ר פורום משפחה בלשכת עורכי הדין.

שמעון חסקי: אני רוצה לברך על המגמה שמסתמנת, להאריך את תוקפה של הוראת השעה, על מנת שנתכנס וננסה לשפר את הטעון שיפור בעניין הזה.

אוסאמה סעדי: מה טעון שיפור?

אוסאמה סעדי: מה ההשגות שלכם?

אוסאמה סעדי: בוא נשמע.

שמעון חסקי: אני לא יכול להגיד פה את כל ההשגות.

שמעון חסקי: הן לא כאלה רבות, העניין הוא שאני יו"ר פורום משפחה והחוק הזה נוגע לכמה וכמה פורומים מקצועיים בלשכת עורכי הדין.

שמעון חסקי: למשל, הפורום ליישוב סכסוכים בדרכים אלטרנטיביות, ועדת בוררות.

שמעון חסקי: אנחנו עומלים בימים אלו על מסמך משותף, אחרי שקיבלנו את עמדות עורכי הדין שעוסקים במלאכה, בעיקר עורכי דין לדיני משפחה, מגשרים למיניהם, החבר'ה שמגשרים בשיתוף פעולה.

שמעון חסקי: אנחנו מגבשים נייר עמדה מסודר, נביא אותו בפני הוועדה ונרצה להיות חלק מהדיון הזה, כי בסופו של דבר אנחנו אלה שמממשים את החוק הלכה למעשה.

שמעון חסקי: החוק הזה טוב ברמה החינוכית; ברמה החינוכית ציבור המתדיינים וגם ציבור עורכי הדין מבינים ששנייה לפני שרצים אלי קרב, בואו ננסה לפתור את הסכסוך.

שמעון חסקי: יש אי-אלו בעיות משפטיות עם החוק, שניתן לפתור אותן, אבל כפי שאמרתי, אני לא יכול למצות את העניין כרגע.

שמעון חסקי: ייצא נייר עמדה מסודר של כל הפורומים הנוגעים בדבר מלשכת עורכי הדין.

אוסאמה סעדי: לא ברמה החינוכית, ברמה המעשית.

אוסאמה סעדי: המספרים שאמרו נציגי משרד המשפטים, אתה מצטרף לזה?

אוסאמה סעדי: אתה מאשר את הדברים האלה, שמבחינת הנתונים זה באמת עוזר?

שמעון חסקי: בעניין הזה אני מסתייג, ואנסה להסביר.

שמעון חסקי: כשמדברים על 53,000 פגישות ביחידות הסיוע מיולי 2017 ו-50% ירידה במספר התובענות או מספר הסכסוכים שהתדיינו בבית המשפט – לא ראיתי את הנתונים אז אני לא יודע להביע עמדה, אבל אני כן יכול לומר לאדוני שאם מגיע אליי לקוח ואני שולח אותו להגיש בקשה ליישוב סכסוך, ומוגשת בקשה ליישוב סכסוך ונקבעת פגישת מהות, עוד לפני פגישת המהות יכול להיות שהצד השני שכר עורך דין וחברי ואני מנהלים משא ומתן והגענו להסכם.

שמעון חסקי: ההסכם הזה יאושר בבית המשפט דרך אותה בקשה ליישוב סכסוך.

שמעון חסקי: כך שמתוך אותן הצלחות, יכול מאוד להיות שאתה מדבר על הסכמים שחברי למקצוע ואני ערכנו שלא דרך יחידת הסיוע.

שמעון חסקי: אני חושב שיחידת הסיוע עושה עבודה מצוינת.

שמעון חסקי: אני חושב שבחלק גדול מהתיקים, בתיקים היותר מורכבים, אני לא בטוח שיש להם את היכולות לעשות את זה.

שמעון חסקי: שמעתי מהעמדות שהגיעו מחבריי למקצוע לפורום, למשל, שפגישת המהות הראשונה, שהיא בעיקר פגישת הכוונה, יושב איתם מי שאינו עורך דין ונותן להם עצות משפטיות.

שמעון חסקי: זה חמור בעיניי, אם זה נכון.

שמעון חסקי: לעצם הסטטיסטיקות שמגישים בנייר הרקע של התזכיר, קשה לי להאמין ש-50% מהתובענות לא מגיעות - - -

אוסאמה סעדי: אוקיי, הבנו.

אוסאמה סעדי: אז במהלך הדיונים שיתקיימו בהצעת החוק אתם, כמובן, תהיו מוזמנים ונשמע אתכם.

אוסאמה סעדי: אבל שמעתי שאתם, כלשכת עורכי הדין, לא מתנגדים להארכה של הוראה השעה.

אוסאמה סעדי: תודה רבה.

אוסאמה סעדי: לפני ההצבעה ניתן את המילה האחרונה לחברת הכנסת היוזמת, מרב מיכאלי.

מרב מיכאלי: יש עוד דוברים לפניי, לא?

אוסאמה סעדי: לא.

מרב מיכאלי: קודם כול, רציתי לשבח את לשכת עורכי הדין ולברך אותם שהם הצטרפו.

מרב מיכאלי: אמנם לקח כמה שנים, אבל אני שמחה שהם הצטרפו לעגלה הנוסעת לכיוון מאוד נכון.

מרב מיכאלי: הנסיעה עוד לא לגמרי חלקה, אבל הכיוון.

מרב מיכאלי: טוב שהם הצטרפו אלינו לדרך, מאוד מאוד מקבלות אותם בזרועות פתוחות.

מרב מיכאלי: יש הרבה דברים לדייק, גם באמירות.

מרב מיכאלי: למשל, אחד הממצאים של ועדת ההיגוי, שגם במקרים שיש אלימות במשפחה, עיכוב ההליכים מסייע לנשים במקלטים להישאר יותר זמן ולקבל אורכה.

מרב מיכאלי: ככה שיש לזה הרבה מאוד צדדים, ונצטרך את הזמן בשביל לעבוד על זה מאוד ביסודיות.

מרב מיכאלי: חשוב לי לציין לטובה את יחידות הסיוע.

מרב מיכאלי: אנחנו כל הזמן באיזה מין מרדף אחרי הממשלה לקבל ממנה תנאים מספיק אפקטיביים וראויים בשביל שהחוק יוכל לממש את מטרתו מבחינה פיזית.

מרב מיכאלי: זאת אומרת, יש את העיקרון, ובסוף יש את החיים עצמם – צריך מקומות פיזיים בשביל שיחידות הסיוע יוכלו לשבת בהם, מספיק כוח אדם מקצועי מבחינת תקנים וכו'.

מרב מיכאלי: לצערי, כל כך הרבה זמן אחרי שהחוק נחקק אי-אפשר להגיד שזה מאחורינו.

מרב מיכאלי: למרות זאת, לפעמים בתנאים לא פשוטים, יחידות הסיוע עושות עבודה מאוד מאוד טובה.

מרב מיכאלי: בכוכבית צריך להגיד, כשאנחנו אומרות ש-50% מהסכסוכים לא המשיכו לערכאות משפטיות – לא משנה איזה סוג של ערכאה – זה לא בהכרח שהסכסוך נפתר ביחידת הסיוע, זו גם לא הייתה מטרת החוק שזה ייגמר בתוך יחידות הסיוע, אלא שיעברו למסלול של פרידה בהסכמה או סיום הסכסוך בהסכמה.

מרב מיכאלי: הדבר המדהים הוא שאכן יש אחוז של סכסוכים, לדעתי מפתיע לטובה, שכן מסתיים בתוך יחידות הסיוע, שזה כשלעצמו הישג מאוד מרשים בעיניי.

מרב מיכאלי: אני חושבת שקבלת החוק הייתה כרוכה בהרבה פקפוק, הרבה חשדנות.

מרב מיכאלי: מאוד התקשו להאמין לקונספט הזה במדינת ישראל.

מרב מיכאלי: במדינת ישראל יש לנו תרבות מאוד עמוקה של סכסוך – דבר לא מפתיע למדינה שמה שמגדיר אותה, בטח ובטח ב-52 השנה האחרונות, זה הסכסוך עם שכנותינו ושכנינו.

מרב מיכאלי: אז יש לנו תרבות מאוד עמוקה של סכסוך, והמעבר מברירת מחדל של ריב על זכויות, מקסום ועל צדק אולטימטיבי כלשהו – שאינו בר השגה, בטח לא ביחסים בין בני ובנות אדם למסלול של יישוב סכסוך בדרכים חלופיות - - -

אוסאמה סעדי: בזה אני יכול להצטרף אלייך, אבל זה לא הנושא.

מרב מיכאלי: אני רק אומרת, אני חושבת שזו אחת הסיבות - - -

קריאה: הלוואי היית יכול לפתור את זה כאן.

אוסאמה סעדי: הלוואי, נכון?

אוסאמה סעדי: היינו פותרים את זה כאן.

מרב מיכאלי: אני חושבת שהסיבה המרכזית בקושי שהיה לקבל את החוק, להעביר אותו ולהתחיל להתניע אותו היא הסיבה התרבותית.

מרב מיכאלי: אני מאושרת שהצלחנו להתגבר על המשוכה הזאת והיום יש הסכמה מקיר לקיר שהחוק הוא טוב והחוק נכון.

מרב מיכאלי: אגיד פה את מה שאמרתי לפנות בוקר במליאה: אני מקווה שלא רק שנשלים את החוק, נשפר אותו, נחזק אותו ואת המערכות שעוסקות בהוצאה שלו לפועל, אלא גם שהוא יהיה הסנונית הראשונה ברצף של חוקים שיאפשרו לנו להפוך את הגישור, צדק מאחה ועוד דרכים אלטרנטיביות ליישוב סכסוכים לברירת המחדל.

מרב מיכאלי: אדוני היושב-ראש, בסופו של דבר התשובה היא כן.

מרב מיכאלי: כשנגיע לעשות הסכם בינינו לבין שכנותינו ושכנינו הפלסטינים, גם הוא יצטרך לעבור דרך יישוב סכסוך מאוד מאוד עמוק ואפקטיבי ונגיע כך אל המנוחה ואל הנחלה.

אוסאמה סעדי: נכון.

אוסאמה סעדי: תודה, חברת הכנסת מיכאלי.

אוסאמה סעדי: אנחנו עוברים לאבישג עוזרד ממרכז רקמן.

אוסאמה סעדי: בבקשה, בקיצור.

אבישג עוזרד: אני רוצה להעיר שתי נקודות לגבי תזכיר החוק: הראשונה, לגבי תוקפם של סעדים זמניים, והשנייה לגבי חובת הדיווח.

אבישג עוזרד: לעניין הסעדים הזמניים – אני מתייחסת לסעיף 3ז(4) – במסגרת התזכיר מוצע לקבוע כי תוקפם של סעדים זמניים יפקע לאחר חמישה חודשים ממתן הצו.

אבישג עוזרד: לדעתנו, הנזק שייגרם בשל התיקון הזה עולה משמעותית על התועלת של התיקון, ואסביר.

אבישג עוזרד: התיקון הזה הופך את הנטל, כלומר מי שזקוק לסעד הזמני הוא זה שיצטרך להגיש בקשה נוספת להאריך את הצו לאחר חמישה חודשים.

אבישג עוזרד: החשש שלנו הוא שבתום לב אותו בעל דין יפספס את המועד, וההשלכות של זה יהיו קשות.

אבישג עוזרד: לדוגמה, צו עיקול שנועד למנוע מבעל הדין השני להבריח נכסים פוקע, ועד שבעל הדין מבין את זה ומחדש את הצו נגרם לו נזק.

אבישג עוזרד: בהשוואה, הנזק שנגרם לצד השני, שבסך הכול צריך לפנות לבית המשפט ולבקש לבטל את הצו, הוא זניח.

אבישג עוזרד: לכן אנחנו ממליצות על אימוץ של מנגנון אחר, לפיו צו לסעד זמני יהיה בתוקף עד 90 יום מיום סגירת התיק ליישוב סכסוך ביחידות הסיוע, במידה שאכן לא מוגשת בהמשך תובענה בפרק הזמן הזה.

אבישג עוזרד: מצד אחד, המנגנון הזה יאפשר מצבים שבהם סעדים זמניים נשארים בתוקף ללא הגבלה, ומצד שני זה יבטיח מספיק זמן לאותו בעל דין להיערך להגשת התביעה לאחר סיום התהליך ביחידות הסיוע בלי שהוא צריך לחשוש שבהיסח דעת הצו הזמני פוקע.

אבישג עוזרד: זה דבר אחד.

אבישג עוזרד: דבר שני, לגבי חובת הדיווח בסעיף 8.

אבישג עוזרד: אני מבינה שלא מוצע לשנות את הסעיף הזה וחובת הדיווח נשארת על כנה.

אוסאמה סעדי: אנחנו לא דנים בסעיפי החוק עצמו עכשיו.

אוסאמה סעדי: אנחנו רק מפצלים ומאריכים את הוראת השעה בעוד פרק זמן – יש פה הצעות לחצי שנה או שנה, תיכף נראה – ואחרי זה נקיים דיון בסעיפי החוק.

אוסאמה סעדי: אז כל ההערות שאת נותנת עכשיו, על הסעדים הזמניים ועל הדיווח, נדון בזה בהמשך.

אוסאמה סעדי: יש לך עוד מה להשלים?

אבישג עוזרד: כמה משפטים על חובת הדיווח, שגם מתקשרת לנתונים שדיברו עליהם קודם, לגבי ירידה של 50% בהיקף התובענות.

אבישג עוזרד: חשוב לי להבהיר בהקשר הזה שחסר כאן דיווח יותר מעמיק ושבוחן את המצב לטווח הארוך.

אבישג עוזרד: מה קורה לגבי 50% האלה שלא מגישים את התובענות?

אבישג עוזרד: מה קורה למשפחות האלה?

אבישג עוזרד: האם ההסכמים שמגיעים אליהם ביחידות הסיוע הם הסכמים מספקים?

אבישג עוזרד: האם הם מחזיקים לאורך זמן או שמדובר במשפחות שלאחר תקופה של כמה חודשים או שנה כן מגיעים לבית המשפט, כי ההסכם לא היה מספיק טוב?

אבישג עוזרד: זאת אומרת, מה קורה עם הזוגות שלא מגיעים באותה שנה לבית המשפט.

אבישג עוזרד: בהקשר הזה, אנחנו חושבות שצריך להרחיב את חובת הדיווח, שתהיה יותר מקיפה, יותר לטווח הארוך ויותר עמוקה ולעגן את זה.

אוסאמה סעדי: תודה, אבישג.

אוסאמה סעדי: מיכל פיין, חברה בוועדת ההיגוי.

מיכל פיין: אני מתנצלת שאני לא יכולה לפתוח מצלמה, אבל הוועדה התעכבה ובמקביל אני מלמדת בזום באוניברסיטת בר אילן, אז אנסה לעשות את זה בקצרה.

אוסאמה סעדי: תמסרי ד"ש לסטודנטים.

מיכל פיין: הופתעתי ממה ששמעתי מחברי שמעון חסקי לגבי העמדה של לשכת עורכי הדין, ובתור נציגת ציבור בוועדת ההיגוי אני מרגישה חובה ציבורית לציין שבוועדת ההיגוי, שיושבת כבר שלוש שנים ונפגשה למעלה מ-20 פגישות, יש נציגות ללשכת עורכי הדין וכל הנתונים וכל הדיונים, הכל היה יחד עם הנציגות של לשכת עורכי הדין.

מיכל פיין: אני גם יודעת מהמידע שעבר לוועדת ההיגוי שלפני שנה וחצי היה קול קורא לחברי וחברות לשכת עורכי הדין כדי שיביאו השגות לגבי הביצוע של החוק והיישום שלו, ולא התקבלו שום תלונות.

מיכל פיין: להיפך, הבנו שבעיות נקודתיות מטופלות.

מיכל פיין: מעבר לזה, העמדה של הלשכה בוועדת ההיגוי הייתה חיובית, וכך הובאה בפני הוועדה.

מיכל פיין: אני מבינה שיש חילופי גברי בלשכת עורכי הדין ולכן, כנראה, צריך לבחון את הדברים מחדש, אבל אני מאוד מקווה שיהיה שיתוף פעולה ותהיה המשכיות כי ועדת ההיגוי עשתה עבודה מאוד מאוד יסודית.

מיכל פיין: לגבי מה שאמרה אבישג ממרכז רקמן, אני רוצה להפנות גם אותה לדוח ועדת ההיגוי ולשלושה מחקרים מקיפים שנעשו, גם על ידי הנהלת בתי הדין הרבניים, גם על ידי משרד המשפטים והנהלת בתי המשפט וגם על ידי מכון ברוקדייל.

מיכל פיין: יש כאן הרבה מאוד אינפורמציה.

מיכל פיין: אנחנו לא יודעים אם הוועדה תמשיך להתכנס.

מיכל פיין: אני לא מכירה עוד חוק בישראל שיש אחריו כל כך הרבה מעקב וכל כך הרבה בדיקה בצורה שוטפת.

אוסאמה סעדי: תודה רבה, תחזרי לסטודנטים.

אוסאמה סעדי: גלי פילובסקי מהוועד המנהל של ארגון המגשרים.

אוסאמה סעדי: בבקשה.

גלי פילובסקי: תודה רבה, אדוני.

גלי פילובסקי: אהיה ממש קצרה, כי אני מבינה שגבולות של הדיון שלנו היום מאוד הצטמצמו לאור השעה.

אוסאמה סעדי: נכון מאוד.

אוסאמה סעדי: יש לנו עוד זמן רב לדון בכל סעיפי החוק.

גלי פילובסקי: כפי שציינת, אני חברת הוועד המנהל של ארגון המגשרים בישראל.

גלי פילובסקי: שמחתי מאוד לשמוע אותך, עורך דין חסקי, לגבי נייר העמדה שלכם בלשכה ואני מאוד מקווה שנצליח לקבוע את גבולות הגזרה.

גלי פילובסקי: הרבה מאוד מהמגשרים הם גם עורכי דין, אם כי יש כמובן מגשרים רבים שאינם עורכי דין.

גלי פילובסקי: קודם כול, אנחנו בעד שהחוק יעבור, שהוראת השעה תהפוך לקבועה.

גלי פילובסקי: אנחנו מברכים על הנתונים המאוד מאוד מרשימים, כפי שציינה חברת הכנסת מיכאלי.

גלי פילובסקי: מה שחשוב לנו מאוד מאוד להעיר, וזאת אולי ההערה המהותית המשמעותית שלנו, זה שמי שדה פקטו עושה גישור יהיה מגשר מוסמך שמופיע ברשימת המגשרים של הנהלת בתי המשפט, כפי שהתנאים קבועים בתקנות.

גלי פילובסקי: הדבר הזה יתרום לקוהרנטיות של כל החקיקה בנושא הגישור בישראל.

גלי פילובסקי: כשאנחנו מעיינים בהוראות החוק אנחנו רואים שבמובנים רבים יש ליחידת הסיוע שליד בית המשפט או בתי הדין סמכויות לערוך הליך שדומה מאוד במאפיינים שלו להליך גישור, וגם לערוך הסדר גישור – זמני וקבוע.

גלי פילובסקי: חשוב מאוד שתהיה אחידות ושמי שעוסק בגישור דה פקטו יהיה מגשר מוסמך שעומד בכל התנאים, כפי שדורשות התקנות היום, ונמצא ברשימת המגשרים של הנהלת בתי המשפט.

גלי פילובסקי: הדבר הזה מאוד חשוב, שלא תהיה עקיפה של החקיקה בתחום הסדרת העיסוק בגישור, כפי שהיא יצא לפועל כבר בימים אלה.

גלי פילובסקי: הדבר הזה קצת התעכב בגלל הקורונה, אבל הוא מגיע לסיומו ממש בימים אלה, מבחינת בחינות ההערכה למגשרים, גם בעל פה וגם בכתב.

אוסאמה סעדי: תודה רבה.

אוסאמה סעדי: אני מסכם את הדיון.

אוסאמה סעדי: אני חשוב שמדובר בחוק חשוב מאוד שהוכיח את נחיצותו, וגם הנתונים שמסר משרד המשפטים מאשרים ומאששים את העניין הזה.

אוסאמה סעדי: חבל שאין לנו זמן לדון בחוק עצמו, ולשמוע אם צריך לתקן או צריך לשפר, גם בהצעת החוק הממשלתית וגם בהצעת החוק הפרטית.

אוסאמה סעדי: אבל לפחות עכשיו, מאחר שיש לנו סד זמנים כי הוראת השעה פוקעת היום בחצות, אני חושב שמן הראוי לפצל את החוק.

אוסאמה סעדי: נצביע אך ורק על הארכת הוראת השעה.

אוסאמה סעדי: אני מציע שנאריך את זה בשנה נוספת.

מרב מיכאלי: אבל הבנתי שהייתה הסכמה על חודש וחצי.

נועה ברודסקי-לוי: הייתה התלבטות בין תקופה קצרה לארוכה יותר.

אוסאמה סעדי: קיימנו דיון.

אוסאמה סעדי: חבל לבוא בעוד חודש וחצי.

מרב מיכאלי: שנה – אני חוששת מההתפתחויות הפוליטיות האפשריות.

אוסאמה סעדי: יש לך תמיכה מקיר לקיר, מרב.

מרב מיכאלי: אתן מסכימות אתי, חודש וחצי?

קריאה: אני גם חושבת חודש וחצי, כדי שלא נפספס את המומנטום.

אוסאמה סעדי: חצי שנה?

אוסאמה סעדי: ההצעה שלנו היא להאריך את זה בשנה.

אוסאמה סעדי: יש את כל התקש"חים שאנחנו עובדים עליהם, יש את חוק ההסדרים, יש את חוק התקציב.

אוסאמה סעדי: אני חושב שבניחותא נקיים את הדיון בסעיפי החוק עצמו.

אוסאמה סעדי: אני לא חושב שההתפתחויות הפוליטיות, אם תהיינה, חברת הכנסת מיכאלי, ישפיעו על החוק הזה, שאת רואה שמקיר לקיר, פה אחד, מצביעים בעדו.

אוסאמה סעדי: אני רק מבקש ממשרד המשפטים ומיהודית קאופמן, שהיא מנהלת שירות יחידות הסיוע, וגם מהוועדה שבדיון הראשון שנקיים נתייחס לעניין שלא מתחילים בחוק הזה בבתי הדין השרעיים מכיוון שאין כוח עבודה מספיק.

אוסאמה סעדי: כבר כמה שנים מדברים על זה, הגיעה השעה והגיעה העת לקדם את יחידות הסיוע.

אוסאמה סעדי: אני בתוך עמי יושב, ואני אומר לכם שבתקופת הקורונה ובשנים האחרונות יש עלייה מדאיגה מאוד בגירושין.

אוסאמה סעדי: אני יודע על עלייה של יותר מ-50% בצפון, בבית הדין השרעי בסחנין.

אוסאמה סעדי: לכן חבל, כי אם הבעל או האישה מתחילים בסכסוך כבר אי-אפשר לגשר עליו, ולכן כאשר פונים לישיבות המהות האלה ומנסים לגשר על השסע והפערים בתחילת הדרך, זה חשוב מאוד.

אוסאמה סעדי: אני עוד אנדנד לכם הרבה, גם למשרד המשפטים וגם ליחידות הסיוע.

אוסאמה סעדי: מיקי לוי, אתה רוצה להגיד משהו?

מיקי לוי: רק אאחל למרב בהצלחה.

יעל בלונדהים: למרות שההארכה תהיה לשנה, אנחנו מבקשים שהדיונים יהיו כמה שיותר מוקדם.

אוסאמה סעדי: כמובן, זאת הכוונה.

נועה ברודסקי-לוי: זאת השאיפה.

נועה ברודסקי-לוי: הכוונה היא להאריך לשנה כי כרגע אין זמן לדון לעומק, אבל אנחנו שואפים שהדיון יתקיים לפני תום השנה הזאת.

יעל בלונדהים: כי מעבר להארכה, יש תיקונים שהם משמעותיים בשטח.

נועה ברודסקי-לוי: אנחנו צריכים קודם כול להצביע על הפיצול.

נועה ברודסקי-לוי: אנחנו מפצלים את סעיף 7 להצעת החוק, שמתקן את סעיף 9 לחוק העיקרי, שנוגע לתקופת הוראת השעה.

נועה ברודסקי-לוי: נקבע שם את התוקף לעוד שנה.

נועה ברודסקי-לוי: צריך לקבוע תאריך או לקבוע את מספר השנים מתחילת הוראת השנה.

אוסאמה סעדי: עוד שנה.

אוסאמה סעדי: אני מעמיד את פיצול סעיף 7, לפי הצעת הוועדה, להצבעה.

אוסאמה סעדי: מי בעד?

אוסאמה סעדי: מי נגד?

אוסאמה סעדי: הצעת הפיצול אושרה.

אוסאמה סעדי: אושר פה אחד.

נועה ברודסקי-לוי: אושר הפיצול לפי סעיף 84ב.

נועה ברודסקי-לוי: זה עולה לאישור המליאה ועכשיו אנחנו יכולים לדון, על תנאי שזה יאושר במליאה.

נועה ברודסקי-לוי: אקרא את הנוסח של ההצעה.

נועה ברודסקי-לוי: " חוק להסדר התדיינויות בסכסוכי משפחה (הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התש"ף-2020.

נועה ברודסקי-לוי: 1.

נועה ברודסקי-לוי: תיקון סעיף 9.

נועה ברודסקי-לוי: בחוק חוק להסדר התדיינויות בסכסוכי משפחה (הוראת שעה), התשע"ה-2014, בסעיף 9 – במקום 'עד תום שלוש שנים מיום התחילה' יבוא 'עד תום חמש שנים'" – אם אני זוכרת נכון.

נועה ברודסקי-לוי: אבדוק כמה זה יוצא בוודאות לעוד שנה נוספת.

נועה ברודסקי-לוי: זה יהיה עד 1 ביולי 2021.

נועה ברודסקי-לוי: כמו שאמרנו, בשאיפה שנצליח לדון עוד הרבה לפני כן כי, כמו שעלה פה, עלו הרבה קשיים ביישום שצריך עוד לשמוע איך הדברים התקדמו וגם לשמוע את כל הנתונים בצורה מסודרת, וגם לדון בתיקונים.

אוסאמה סעדי: חבר הכנסת מיקי לוי, אתה רוצה לפני ההצבעה?

מיקי לוי: לפרוטוקול אני אומר, שוב הוכחנו, כמו שהוכחנו בחודשים האחרונים, שללא אופוזיציה אכפתית לא יעבור פה כלום, כי אף אחד מהקואליציה לא בא לעבודה.

אוסאמה סעדי: היום זה פרופר.

אוסאמה סעדי: אבל זה בסדר, אני ממלא את מקומו של היושב-ראש הקבוע שעסוק עכשיו בחוק הראשון, שתיכף נחזור אליו.

אוסאמה סעדי: גם שם אני חייב לציין, חברי הכנסת מרב מיכאלי ומיקי לוי, אנחנו מתנהגים באחריות.

אוסאמה סעדי: למרות שהוראת השעה שם פקעה ואנחנו כבר מעבר, הצענו כמה הצעות, שאני חושב שהן מקדמות ושומרות על זכויות יסוד וגם מאזנות את הצורך במאבק בנגיף הקורונה.

אוסאמה סעדי: אני מעמיד להצבעה את ההצעה של הוועדה, כפי שהקריאה היועצת המשפטית של הוועדה.

אוסאמה סעדי: מי בעד?

אוסאמה סעדי: מי נגד?

אוסאמה סעדי: אושר.

אוסאמה סעדי: זה אושר פה אחד.

נועה ברודסקי-לוי: זה על תנאי של הפיצול במליאת הכנסת.

אוסאמה סעדי: מיזגנו ויש פטור מחובת הנחה ויש החלטת ועדת הכנסת.

אוסאמה סעדי: הצבענו בכפוף לפיצול.

אוסאמה סעדי: תודה רבה לכם, אני נועל את הישיבה.