הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 23, פרוטוקול מספר 2, 2020-06-15 00:00

יעקב טסלר: בוקר טוב לכולם, שמי יעקב טסלר, אני נרגש ואני שמח לפתוח את הישיבה הראשונה כיו"ר ועדת פניות הציבור.

יעקב טסלר: ברשותכם, אני אפתח בכמה מילים לפני שנתחיל בדיון.

יעקב טסלר: מטרת הוועדה שאנחנו נמצאים בה, פניות הציבור, וזה כבר אמרתי בעבר, כשמה כן היא – פניות הציבור.

יעקב טסלר: לוועדה הזו מתנקזות ומגיעות מאות רבות של פניות של אנשים בכל מיני תחומים, מכרגע שאנחנו יושבים פה, אם זה בזק, אם זה חברות אחרות, כל עניין ועניין.

יעקב טסלר: במקום הזה אנחנו להיות אוזן קשבת לכל אזרח ואזרח בכל הדברים שהוא פונה, ולתת לו את המענה היעיל ביותר, אם זה מבחינת הדמוקרטיה שכולנו מכירים, כל אחד בתחום שלו, כל אחד במקום שלו מכיר את זה היטב.

יעקב טסלר: והכי חשוב, שאם אנחנו מדברים עם לקוחות, אז בוודאי ובוודאי שצריכים לקבל את השירות המהיר, לקבל את הזכויות שלהם.

יעקב טסלר: בנוסף, אנחנו נתקלים בהרבה הרבה בקשות, שאנשים רואים את עצמם כנפגעים, רואים את עצמם שלא קיבלו את המגיע להם.

יעקב טסלר: ותתפלאו לשמוע, שאני אישית לומד מהאנשים האלה.

יעקב טסלר: מאיפה אנחנו יודעים בעצם איך לטפל?

יעקב טסלר: במה לטפל?

יעקב טסלר: לי אישית אין רוח הקודש, אני לא יודע.

יעקב טסלר: אכן בתוך עמי אני יושב, עם הציבור, אבל בזה שהציבור פונה אלינו ואנחנו ערים וקשובים, אנחנו מזה למדים מה ניתן לשפר, מה ניתן לייעל.

יעקב טסלר: אנחנו כולנו נמצאים פה כדי לשפר ולייעל.

יעקב טסלר: כולי תקווה שבעזרת השם, ביחד עם הצוות הנהדר שהכרתי רק לאחרונה, אני חייב לומר שנפלתי טוב, צוות מקסים, ממנהלת הוועדה, היועצת המשפטית, רכזות הוועדה והחברים החשובים יחד איתי לעבודה, חבר הכנסת ווליד ואחרים, הצלחתי להכיר אותם בתקופה הקצרה, כשנה סך הכול אני פה, דבקים במטרה, הם מגיעים לפה כשליחות.

יעקב טסלר: אנחנו רואים את עצמנו כשליחי ציבור, וזו המטרה שהגענו לפה, ולהציף דברים שאנחנו יכולים לשנות וצריכים לשנות.

יעקב טסלר: כמובן, כל שינוי לטובה.

יעקב טסלר: אני מקווה, בעזרת השם, שאנחנו נצליח, אנחנו נהיה כולנו אנשי בשורה לייעל ולעזור ולסייע בכל מה שניתן, ולפעמים, כפי שאתם נוהגים, גם לפנים משורת הדין.

יעקב טסלר: לפני שניכנס לדיון עצמו, הייתי מבקש מהחברים, כל אחד להציג את עצמו לקראת הדיון, ושנוכל אחרי זה להיכנס לתוך הדברים, לשם מה אנחנו התכנסנו.

יעקב טסלר: תודה.

אתי שבתאי: אני מנהלת הוועדה מזה כשנה וחצי, גם אני חדשה, זו הישיבה החמישית שלי במספר.

אתי שבתאי: ושיהיה בהצלחה רבה, אדוני היושב-ראש.

אתי שבתאי: בהצלחה לכולנו.

יעקב טסלר: תודה.

וליד טאהא: חבר הכנסת ווליד טאהא מרע"ם, הרשימה המשותפת.

וליד טאהא: אני כבר הספקתי להיכנס לקדנציה שנייה, ובסך הכול לא מלאו לי שישה-שבעה חודשים.

וליד טאהא: במדינת ישראל מסיימים קדנציות מהר מאוד.

וליד טאהא: אז אכן, אדוני היושב-ראש, ועדה חשובה מאוד.

וליד טאהא: והיא חשובה כי אנחנו הולכים לדאוג לאלה שלא יודעים להגיע לוועדה, ולא יודעים להגיש קובלנות לוועדה דרך אלה שעושים את זה.

וליד טאהא: הנושאים הם דומים, ולפעמים נושא אחד יכול לשקף פנייה של אלפי אנשים, בעיקר בתחום שאני ראה היום, של פניות שקשורות לחברות סלולרי וכו'.

וליד טאהא: אז אנחנו כן נעבוד בשיתוף פעולה, זה נושא מאוד חשוב.

וליד טאהא: ובהצלחה.

דולי דדון: אני מנהלת תחום פניות ציבור טלקום במשרד התקשורת.

דולי דדון: אני מטפלת בפניות כבר כ-20 שנה, מנהלת את התחום כשבע שנים, ובאתי לספר איך המשרד התמודד עם הסוגיה.

דולי דדון: אני אספר בהמשך.

דולי דדון: תודה.

ארז חסדאי: שלום לכולם, אני סמנכ"ל כלכלה ורגולציה בחברת בזק.

ארז חסדאי: אז גם אני חדש בתפקיד – שנה, וזה למעשה פעם ראשונה שאני מגיע בתפקידי זה למשכן הכנסת.

ארז חסדאי: ואני חייב לציין שאני שמח להיות פה, ואני אפילו נרגש מעט.

ארז חסדאי: אני אתאר מה עשינו יותר מאוחר כשנגיע לנושא, אבל אני רק רוצה להגיד בראש ובראשונה, שבזק היא חברה שרוצה ושמה לעצמה מטרה את הערכים של הוגנות, של שקיפות ושל מתן שירות טוב ללקוחות שלנו.

ארז חסדאי: אז אני חושב שאנחנו עושים עבודה טובה, אבל אני בטוח שיש לנו מה להשתפר, ואנחנו מאוד מאוד בטוחים.

ארז חסדאי: ואם יש דברים שאנחנו לא מודעים ויש מה לתקן, אז אנחנו שמחים שפונים אלינו.

ארז חסדאי: אנחנו שמחים יותר כשפונים אלינו בצורה שבאה לפתור דברים ולא ליצור משברים, אבל בהחלט אנחנו גאים על מה שאנחנו עושים ומה שעשינו ספציפית בנושא שלשמו התכנסנו היום, ואני אתאר על כך מאוחר יותר.

ארז חסדאי: תודה.

שמואל סיידון: אני מנהל אגף רגולציה בבזק, עובד עם ארז.

שמואל סיידון: אני כבר חמש שנים עוסק ברגולציה.

שמואל סיידון: באנו לספר לוועדה מה עשינו.

יעקב טסלר: ומה שהולכים לעשות.

שמואל סיידון: ומה שהולכים לעשות.

יעקב טסלר: או מתכוונים לעשות.

ארז חסדאי: לא, עושים.

יעקב טסלר: בהחלט.

ורד קירו-זילברמן: אני היועצת המשפטית של הוועדה.

יעקב טסלר: אוקיי, תודה לכולכם.

יעקב טסלר: ובכן, זה לא סוד שאנחנו נמצאים בתקופה מיוחדת.

יעקב טסלר: השם של הוועדה זה ועדה מיוחדת, אבל התקופה היא תקופה מיוחדת.

יעקב טסלר: אני חושב שכל אחד מאיתנו היה מוותר על התקופה, היינו מחפשים דברים מיוחדים אחרים, אבל הגענו לזה לצערנו.

יעקב טסלר: ובתקופה הנוכחית, אפשר לומר, כמעט אין אחד במדינת ישראל שלא הרגיש את זה, אם זה בבריאות, אם זה בקרובי משפחה שהוא, וכמובן בתחום – נקרא לזה בצורה הכי פשוטה – בכיס.

יעקב טסלר: כל אחד התמודד.

יעקב טסלר: יש מאות אלפים מובטלים, יש הרבה שיצאו לחל"ת.

יעקב טסלר: יש הרבה אנשים שלא שורדים, קמים בבוקר, הולכים לישון, ולא יודעים מה יקרה ביום למוחרת.

יעקב טסלר: יש אנשים שלא יכולים להירדם, בעצם הם לא קמים בבוקר, בגלל שהם לא ישנו כל הלילה מהפחד והעול גדול שיש להם, שצריכים בסוף החודש או בכל בוקר, יש להם כל מיני תשלומים לשלם.

יעקב טסלר: עולם כמנהגו נוהג, אם יש את הטלפונים שאנחנו מדברים, ואם יש את החשמל שצריכים לשלם, ואם יש את הארנונה והדברים השוטפים שיש.

יעקב טסלר: והתקופה הזאת באמת הביאה את כולנו באיזשהו מקום – לא בתחילת הדרך, אבל טוב שזה קרה בהמשך הדרך – לאיזו עצירה מסוימת.

יעקב טסלר: וכל אחד מאיתנו יחשוב איך אנחנו יכולים לסייע לאותם אנשים שנקלעו למקום – לא בחרו בזה, אף אחד לא בחר בזה.

יעקב טסלר: ואז התחילו במשכן שאנחנו כרגע נמצאים בעסקים – אם זה בענף התיירות, אם זה בעצמאים, אם זה לשכירים, אם זה בביטוח לאומי – בוא ניכנס בכל הדברים האלה, לראות איך אפשר לבוא ולסייע, ולראות עד כמה ניתן לבוא ולהקל במצב שאנחנו נמצאים.

יעקב טסלר: אתם, משרד התקשורת, וחברות אחרות, אם זה בזק, הוט, פרטנר – נקרא לזה ככה: בנייחים ובסלולריים – עשו עבודה טובה, ואני אסביר את עצמי.

יעקב טסלר: אני מאוד התרגשתי כששמעתי ממנהלת הוועדה, שלמרות שהוועדה לא הייתה פעילה, היא קיבלה אישור מיוחד, אני מאוד שמחתי על כך, לפנות לאותם גורמים, אלה שהציבור פונה לוועדה מקבל מענה.

יעקב טסלר: בעצם אין כנסת, אנחנו יודעים את הסיטואציה, איפה היינו במשך שנה שלמה.

יעקב טסלר: אני אישית לא רוצה להיזכר.

יעקב טסלר: אתה רוצה להיזכר בזה?

יעקב טסלר: או שיש כאלה שכבר חושבים קדימה.

וליד טאהא: חלקית.

יעקב טסלר: איזה חלק?

יעקב טסלר: אוקיי, בהזדמנות אחרת.

יעקב טסלר: ובעצם פעלו הלאה.

יעקב טסלר: ואכן, מאות רבות של פניות שהגיעו לוועדה, הם המשיכו הלאה בשגרה, לפנות לקבל סיוע מאותם גורמים.

יעקב טסלר: אחד הגורמים שאנחנו התכנסנו פה הרבה, שהיו הרבה פניות, זה היה נושא הנייחים, בנושא הסלולריים.

יעקב טסלר: מטבע הדברים, איך שאני רואה לגבי הנושא של התקשורת בתקופה הנוכחית, אני חושב שזה מתחלק לכמה חלקים.

יעקב טסלר: יש את הדאגה של כל אחד ואחד לילדים, להורים, לסבים, לסבתות.

יעקב טסלר: אנחנו לא יכולנו לצאת מהבתים.

יעקב טסלר: ואני מתכוון לומר, לגיל השלישי, שהם קבוצת הסיכון, שהיו בבתים.

יעקב טסלר: אז באופן אוטומטי התקשורת שאולי לא כל יום הם היו נוגעים להתקשר או להתעניין – אולי זה אחד מהדברים הטובים שזה הביא.

יעקב טסלר: הרי בכל דבר שקורה אנחנו צריכים לראות גם את הטוב שבדבר.

יעקב טסלר: אנחנו ראינו שהתקשורת עם ההורים או עם שאר בני המשפחה, זה חיבר אותנו באיזשהו מקום יחד.

יעקב טסלר: אנחנו צריכים לראות שזה ימשיך הלאה, לאו דווקא במצב שאנחנו נמצאים.

יעקב טסלר: וזה בעצם הביא לשימוש חורג בחבילה שהלקוח רכש בשגרה הרגילה.

יעקב טסלר: זה חלק אחד.

וליד טאהא: יש את נושא הלמידה מרחוק, שנכפה על כולם.

יעקב טסלר: אני רואה שאתה קורא את המחשבות שלי.

יעקב טסלר: אז אני נזהר מהיום.

וליד טאהא: כן, אנחנו מאמינים באותו אל.

יעקב טסלר: כולנו.

וליד טאהא: אני לא יודע אם כולנו, אבל אני ואתה.

יעקב טסלר: כולנו.

יעקב טסלר: אין לי ספק.

יעקב טסלר: והחלק השני, כפי שידידי כרגע ציין, זה הלמידה מרחוק, הדבר הזה שאנחנו היינו סגורים, כהורים לילדים אנחנו מכירים את זה, והפעלנו.

יעקב טסלר: בלמידה מרחוק זה גם מתחלק – יש כאלה שעשו את זה דרך הזום, יש כאלה בתי ספר שלא עשו את זה דרך הזום.

יעקב טסלר: לא משנה למה, אני מדבר כרגע על עובדות, על מציאות.

יעקב טסלר: ובאופן טבעי זה הצריך שעות שעות רבות רבות.

וליד טאהא: ויש כאלה שלא הצליחו לעשות, כי אין להם את התשתיות ואין להם את השירות.

וליד טאהא: צריך לדבר גם בשמם.

יעקב טסלר: נכון.

יעקב טסלר: מסכים.

יעקב טסלר: ובוא לא נשכח שיש משפחות ברוכות ילדים.

יעקב טסלר: באופן - - - הם היו לרכוש קווים נוספים.

יעקב טסלר: הרי זה התחלק, השעות, מתי יש את השיעור או הפעילות, שכל בית הספר עשה בנפרד.

יעקב טסלר: ובעצם בסוף החודש אותם אנשים שיצאו לחל"ת או אנשים שפוטרו, וההורים היו מודאגים מעצם הדבר שהגיע סוף החודש, איך אנחנו יכולים לעמוד, מקבלים את החשבונית – איך אמר לי פעם מישהו?

יעקב טסלר: אני לא פותח את תיבת הדואר.

יעקב טסלר: אני לא יודע, לא רוצה להסתכל, מתעלם.

יעקב טסלר: אבל מגיע סוף החודש או אחרי תקופה מסוימת, אז אם הוא לא שילם חשמלי מורידים את השלטר או שפה מורידים את השלטר בקווים.

יעקב טסלר: לא שזה קרה בפועל, אני אומר ברעיון של הדברים.

יעקב טסלר: ולכן אני שמחתי אישית מאוד מאוד, וזה גם המקום לברך ולהודות לחברות, ולמשרד התקשורת בראש ובראשונה, שבעצם מלמעלה על כל החברות.

יעקב טסלר: דולי וארז, ולכולם ביחד, ולחברות אחרות, זה לא המקום פה להיכנס, אחרי הרבה הרבה הרבה הרבה – היא מחייכת אני רואה, זה טוב – הרבה הרבה דברים, אנחנו הגענו לאיזה מתווה מסוים, שאני אישית לא בקיא.

יעקב טסלר: מכל מלמדיי השכלתי, לא מכיר את הכול, ואנחנו לומדים.

יעקב טסלר: הגיעו לאיזה חבילה מסוימת, אחרי שעשיתם את השימוע עם הנייחים ובסלולרי, וחשבתם על הציבור איך אפשר לבוא ולהקל.

יעקב טסלר: אני אשמח, לפני שנכנס לגוף הדברים, לשמוע מכם באמת מה המנגנון, לפי מה פעלתם, מה היו החישובים שלכם, למה הגעתם למנגנון הזה, האם נלקח בחשבון המקסימום שאפשר.

יעקב טסלר: ואחרי זה יש את הנקודה שאני אומר בהמשך, רק אני נותן את הכותרת, שבעיניי זה מאוד מאוד חשוב, איך הציבור – הלקוחות מודעים לזה?

יעקב טסלר: איך הם מקבלים את הזיכוי?

יעקב טסלר: באיזו צורה?

יעקב טסלר: ויש את הנקודה, מהרבה לקוחות שעדיין שמעו את זה באיזשהו מקום – אולי זה פורסם, אני אישית לא ראיתי, זה לא אומר שזה לא פורסם – שבפועל הם עדיין לא ראו את זה.

יעקב טסלר: אז ממתי זה נכנס?

יעקב טסלר: עד מתי?

יעקב טסלר: אבל קודם כול נשמע בגדול איך בנוי המנגנון, ומה החבילה שהגעתם לקראת הציבור.

יעקב טסלר: תודה.

דולי דדון: טוב, אני אתחיל באופן כללי, ואחר כך אני אבקש מעופר, אם הוא נמצא בזום, סמנכ"ל כלכלה במשרד, שהוא בעצם אחראי על השימוע, שיספר על המנגנון בדיוק, מה נבחן ומה נבדק ואיך הגענו להחלטות.

דולי דדון: אז כעיקרון באמת תוך כדי התקופה התחילו להגיע המון תלונות ופניות ובקשות לגורמים רבים במשרד התקשורת, שהשימוש בדקות הולך וגובר גם בתחום הסלולר וגם בתחום הטלקום – חברת בזק, הוט וחברות המפ"א הנוספות.

דולי דדון: מיד קיבלנו הוראה מהשר אמסלם, לשבת ולבחון איך אפשר לסייע, כיוון שהחבילות שניבנו ניבנו לתקופת שגרה, למנוי סביר, והיה ברור שהשימוש יגבר ויגדל מעבר למה שקורה בממוצע בשגרה.

דולי דדון: ואכן, התיישבנו במשרד התקשורת לבחון את כל האופציות.

דולי דדון: זה התחיל בשימוע בתחום הנייד.

דולי דדון: והתקבלה החלטה שהיא חלה מה-6 באפריל עד ה-5 במאי לגבי חברות הסלולר.

דולי דדון: תכף עופר יפרט מה ההחלטה אומרת, אבל כעיקרון ככל שאתה מגיע לסוף חבילת הדקות שלך אליה נרשמת, אתה זולג לחבילת דקות נוספת, כאשר כל פעם יש תשלום נוסף של 24 שקלים ו-90 אגורות, וזה בעצם מכסה את עלות הקש"ג, שזה המעבר בין רשת אחת לאחרת.

וליד טאהא: מיידעים את הלקוח שהוא זולג או שממשיכים - - -

דולי דדון: ממשיך באופן אוטומטי.

דולי דדון: ומנויים שכבר שילמו חשבונות קיבלו זיכוי רטרואקטיבי.

דולי דדון: חברות הרט"ן עשו טיפול במערכות הבילינג שלהם, חברות הסלולר עשו תחשיב מחדש של החשבונות, וכל מי שהיה זכאי להפרשים - - -

וליד טאהא: אבל למה לא מלכתחילה עושים מנגנון שמיידע את הלקוח ולא נכנסים אז לרוויזיה של - - -

יעקב טסלר: ווליד, בוא ניתן לה להשלים את המשפט, ואחרי זה נשאל את השאלות.

דולי דדון: אז אני אגיד, חבר הכנסת טאהא, שבאמת בשגרה מנוי שיש לו חבילה, ב-75% וב-100% מהשימוש הוא מקבל התרעה לטלפון: שים לב, אתה אומר לחרוג, מסיים את חבילת הדקה, וב-100% כעיקרון היא אמורה להתנתק.

דולי דדון: זה לגבי דקות שיחה.

דולי דדון: ואכן, אנשים קיבלו את ההודעה הזאת.

דולי דדון: אבל אז מתנתקת החבילה וצריך לקנות חבילה חדשה כל פעם מחדש.

דולי דדון: אז כדי למנוע את כל המצב הזה, אנחנו אמרנו: בואו נעשה את זה באופן אוטומטי, שהוא יזלוג לחבילה הבאה.

דולי דדון: העלות של אותה חבילה שנייה תהיה זהה לעלות של החבילה הראשונה, בתוספת של החישוב של הקש"ג, שזה מה שעובר בין החברות, כי החברות לא היו אמורות לשאת בעלות הזו.

דולי דדון: ואכן חברות הרט"ן עשו תחשיב מחדש, וכל מי שהיה לו הפרשים ראה את זה בחשבונית הבאה.

דולי דדון: שוב, התוכנית הזאת הייתה מוגבלת בין ה-6 באפריל עד ה-5 במאי, ואחר כך היא הוארכה בין ה-6 במאי עד ה-5 ביוני.

קריאה: - - -

דולי דדון: מה-6 באפריל עד ה-5 במאי הייתה התוכנית הראשונה, ואחר כך זה הורחב מה-6 במאי עד ה-5 ביוני.

דולי דדון: בחברות הנייח, שזה בזק וחברות אחרות, היו שני שימועים מקבילים לבזק ולחברת המפ"א האחרות.

דולי דדון: ושם התקבלה החלטה ב-10 למאי, שבעצם הגיעה לסוג של הסכם עם חברת בזק.

דולי דדון: חברת בזק הסכימה לעשות תחשיב מחדש לפי חבילות שתכף נעדכן מה היה שם.

דולי דדון: מה-1 במרץ, דרך אגב, להבדיל מחברות רט"ן זה הלך אחורה מה-1 במרץ, וזה עדיין בתוקף עד ה-14 אן 15 ביוני.

יעקב טסלר: הסתיים בעצם.

דולי דדון: מסתיים ב-14 ביוני.

דולי דדון: חברת בזק גם כן הייתה צריכה להשלים עדכון של מערכות הבילינג שלהם.

דולי דדון: שם זה קצת היה יותר מורכב, כי יש שם הרבה סוגי בלי תשלומים.

דולי דדון: הם השלימו את זה לאחרונה, וחלק מהמנויים כבר קיבלו זיכויים.

דולי דדון: חשוב להגיד, מנוי שמשלם באמצעות הוראת קבע לחשבון בנק או כרטיס אשראי, קיבל את הזיכוי כבר בחשבונית הבאה.

דולי דדון: אם ההפרש היה גדול מסכום החשבונית, הוא קיבל החזר כספי לאמצעי התשלום שמעודכן בחברת בזק.

יעקב טסלר: ומזומן?

דולי דדון: ולגבי מנויים שבמזומן, אנחנו הגענו לאחרונה להסכמה, שחברת בזק תפנה באופן יזום לכל המנויים האלו, שהחשבונות שלהם אמורים להיות גבוהים מסל השירותים אליו הם הצטרפו והייתה חריגה.

דולי דדון: הם יפנו באמצעות מוקדי השירות שלהם באופן יזום לכל המנויים, הם תכף ירחיבו איך הם עושים את זה, ויציעו לקבל או החזר כספי באמצעות המחאה שתישלח בדואר או כהחזר לחשבונות.

וליד טאהא: יתרת זכות.

דולי דדון: בדיוק.

דולי דדון: מי שיעדיף כך ומי שיעדיף כך, תכף אנחנו ניתן לבזק להשלים את כל המידע בקשר לכך.

דולי דדון: ובכך אנחנו כיסינו את רוב המנויים.

דולי דדון: אכן במהלך התקופה הזאת הגיעו המון תלונות.

דולי דדון: כל מי שהגיע למשרד תקשורת הופנה לחברות דרכנו וקיבל תשובה, מענה בכתב.

דולי דדון: הרבה מאוד אנשים כבר זוכו, אנחנו ראינו חשבונות שזוכו של מאות שקלים.

דולי דדון: יש אפשרות גם כמובן לפנות לחברות עצמן ישירות.

דולי דדון: הרבה מנויים גם פנו ישירות לחברות התקשורת.

דולי דדון: ייתכן שהם פנו בשלב שהמנגנון עוד לא נסגר כמו שצריך, אז אמרנו להם שברגע שייסגר המנגנון כולם יקבלו את הזיכוי באופן אוטומטי בצורה כזו או אחרת.

דולי דדון: זה באופן כללי לגבי הפעילות של משרד התקשורת.

דולי דדון: אם עופר איתנו בזום, אז אני בטוחה שהוא ישמח לספר בדיוק מה בחנו ומה בדיוק עמד בפנינו בשימועים שביצענו.

יעקב טסלר: את יודעת לספר כמה מנויים זוכו בכל החברות?

דולי דדון: אין לנו את המספרים של מנויים שזוכו.

דולי דדון: אנחנו יודעים שהגיעו עשרות ומאות תלונות, וכל הפניות טופלו.

יעקב טסלר: טופלו, זה ודאי.

דולי דדון: כן.

דולי דדון: אין לנו עדיין כמויות.

דולי דדון: אנחנו כמובן נבקש את הנתונים האלה.

יעקב טסלר: נשמח לשמוע.

דולי דדון: אנחנו נבקש את הנתונים האלה מהחברות, לדעת כמה זוכו בפועל.

דולי דדון: כיוון, שוב, שזה נמצא בתהליך וטרם הסתיים, היה עדיין מוקדם מדי לבקש את הנתונים.

דולי דדון: אני מניחה שתוך שבועיים-שלושה יסתיים הנושא הזה ונוכל לקבל את כל הנתונים, כמה מנויים זוכו באיזושהי צורה ומה סכומי הזיכויים.

דולי דדון: תודה.

יעקב טסלר: תודה.

יעקב טסלר: אז אני באמת אפנה לשמוע יותר פרטים לגבי הסכומים, יותר נכון.

יעקב טסלר: עופר איתנו?

עופר רז-דרור: כן, שלום לכולם.

עופר רז-דרור: אני סמנכ"ל כלכלה במשרד התקשורת, בעצם זה שחתום על השימועים, גם בנייד וגם בנייח, שנעשו לדקות השיחה.

עופר רז-דרור: אני אפרט טיפה על הלו"ז שהיה לנו, וקצת באמת על ההסדרים שנקבעו.

עופר רז-דרור: בתחילתו של משבר הקורונה התחלנו לחשוש, בעקבות כך שחלק גדול מהאזרחים נמצאים בבית וצורכים שירותי תקשורת בצורה נרחבת יותר ומסיבית יותר, כתוצאה ממבנה התמחור שברגיל הוא לא בעייתי, חששנו שתיווצר בעיה.

עופר רז-דרור: ולכן לקראת חודש מרץ בעצם פרסמנו איזושהי דרישת נתונים, גם לנייד וגם לנייח, כדי לראות האם באמת כצעקתה, ואכן מתפתחת לנו בעיה שם.

עופר רז-דרור: מה שזיהינו עם תחילת חודש אפריל זה באמת שבנייד מתפתחת בעיה משמעותית.

עופר רז-דרור: צריך להבין שהבעיה נוצרת מכיוון שגם בנייד וגם בנייח הלקוח משלם עבור חבילה של דקות, שבדרך כלל רוב הלקוחות לא חורגים מהן.

עופר רז-דרור: אני יודע חוגים בנייח, בנייד כמעט ולא חורגים, כי החבילות הן חבילות מאוד מאוד גדולות, מגיע גם ל-2,500 ו-5,000 דקות, אפילו חבילה של 9,000 דקות.

עופר רז-דרור: וכל עוד אתה במסגרת החבילה, היקף התשלום שלך הוא בעצם מה שחתמת עליו, של כמה עשרות שקלים בחודש.

עופר רז-דרור: וברגע שאתה מתחיל לחרוג אתה משלם פר דקת חריגה, מה שיכול להביא לתשלומים בסלולר של בין עשר ל-50 אגורות לדקת חריגה.

עופר רז-דרור: כך שאם למשל חרגת ב-1,000 דקות ואתה משלם 30 אגורות פר דקה, אנחנו מדברים על תשלום נוסף של 300 שקלים בחודש.

עופר רז-דרור: ואנחנו באמת חששנו שהדבר הזה יכול התפתח ולכן התחלנו לבדוק.

עופר רז-דרור: בנייד בתחילת אפריל הוצאנו שימוע.

עופר רז-דרור: אני צריך גם להסביר שעשינו פה דברים, בגלל שהיינו בקורונה, דברים שהם מאוד ייחודיים למשרד, ולוחות הזמנים שנקטנו בהם היו לוחות זמנים מאוד מאוד יוצאי דופן.

עופר רז-דרור: ספציפית למשל בנייח, בין השימוע להחלטה לקח לנו ארבעה ימים.

עופר רז-דרור: בדרך כלל זה לוקח חודש, חודשיים, שלושה, ארבעה.

עופר רז-דרור: אנחנו נותנים בדרך כלל כשבועיים עד חודש למתן מענה לכל החברות, לציבור, ופה נתנו יום, יום וחצי, בגלל האקוטיות והמיידיות של הסיטואציה.

יעקב טסלר: עופר, הוכחתם שאם אתם רוצים אתם יכולים לתת מענה מהיר.

עופר רז-דרור: צריך תמיד להיזהר עם המענים המהירים, שלא נעשה גם טעויות - - - אחר כך.

יעקב טסלר: ברור, ברור.

עופר רז-דרור: לפעמים לתקן זה יותר קשה.

עופר רז-דרור: וגם צריך לזכור, שמדובר בהרבה מאוד כסף, וכל שינוי, בטח במחירים, פוגע במישהו.

עופר רז-דרור: כמובן שכאן התעורר מצב, שבו אנחנו חשבנו שזה בלתי סביר שלקוח שעד היום דיבר 2,000 דקות בחודש ושילם 30 שקלים, ידבר כפול וישלם פי 10 או פי 20.

עופר רז-דרור: אנחנו סברנו שהמצב הזה הוא לא סביר, ושהמחירים שנוצרו פה הם בלתי סבירים, ולכן פעלנו גם במהירות וגם בכלים שאנחנו בדרך כלל מאוד מאוד זהירים בהפעלתם.

עופר רז-דרור: סתם כדי לסבר את האוזן, גם בנייח וגם בנייד, עשינו שימוש בסמכות השר לפי סעיף 17, סמכות שלכל הידוע לי לא הופעלה בעשור האחרון.

עופר רז-דרור: המשרד לקח מאוד ברצינות את האירוע הזה, והפעיל גם כלים מאוד מאוד חריפים וגם במהירות מאוד-מאוד גדולה.

יעקב טסלר: ברשותך, מה זה סעיף 17?

דולי דדון: שהשר מתערב.

עופר רז-דרור: אני אמשיך.

עופר רז-דרור: יש לי איזה מצגת.

עופר רז-דרור: (הצגת מצגת) אני אראה לכם טיפה נתונים.

עופר רז-דרור: אני אתחיל רגע בנייד מבחינת הסדר הכרונולוגי.

עופר רז-דרור: מה שאנחנו רואים בצד ימין זה בעצם את הגידול בשיעור המנויים שהתחילו לחרוג מהחבילות שלהם.

עופר רז-דרור: הנתונים שהיו לנו זה רק על השבועיים של סיום חודש מרץ, אז מכפילים את זה ומגיעים להיקף חריגה.

עופר רז-דרור: אנחנו רואים שמחריגה של כמה אחוזים בודדים – 4%, 8% – בחודש ינואר לפני הקורונה, עלינו לאזור ה-20% בקורונה.

עופר רז-דרור: וכשאנחנו מסתכלים על היקף הדקות עליהן יש תשלומים חורגים, עלינו לשיעורים מאוד-מאוד גבוהים בדקות.

עופר רז-דרור: ולהערכתנו כתוצאה מזה בנייד התחילו להירשם חיובים חורגים.

עופר רז-דרור: מה שאנחנו אומרים בשקף הזה זה בעצם מספר חבילות נפוצות בתחום הנייד.

עופר רז-דרור: מה שאתם רואים זה תיעוד החברה, את מחיר החבילה הרגיל.

עופר רז-דרור: כמו שאתם רואים, זה נע בין 28 שקלים ל-60 שקלים, מחירים רגילים בשוק הסלולר, ויש שם את מגבלת הדקות.

עופר רז-דרור: כלומר, כל עוד הלקוח מדבר עד מגבלת הדקות – אתם רואים מגבלת הדקות בין 2,500 ל-5,000 דקות, הרבה מאוד דקות – הוא משלם את מחיר החבילה הרגיל.

עופר רז-דרור: ברגע שהוא חורג מאותה חבילה שהוא חתם עליה מול החברה, הוא בעצם מתחיל לשלם, כמו שאמרתי, בין 10 אגורות ל-50 אגורות פר דקה, וזה מה שיכול להביא לתשלומים גדולים מאוד.

עופר רז-דרור: רק שתראו, עשינו פה איזושהי סימולציה, למה קורה אם לקוח מכפיל, מדבר בעצם כפול מהחבילה שלו.

עופר רז-דרור: לדוגמה בסלקום, לקוח שמדבר במקום עד 2,500 דקות, מדבר בקורונה 5,000 דקות, הוא בעצם יצטרך לשלם כמעט 1,000 שקלים.

עופר רז-דרור: צריך להבין גם, אנחנו מדברים על קביעת מחירים קמעונאיים - - - פיקוח המחירים אנחנו צריכים תמיד להיות מאוד מאוד זהירים, מכיוון שבסוף אנחנו לא רוצים לקבוע מחיר על בסיס הערכות שנעשו ביום-יומיים, וניסינו כמה שיותר להתבסס על המחירים של החברות עצמן.

עופר רז-דרור: ומה שעשינו בנייד היה שברגע שלקוח חורג מהחבילה הבסיסית שלו, הוא בעצם משלם על חבילה נוספת.

עופר רז-דרור: זה מה שפורסם בשימוע.

עופר רז-דרור: וכל קפיצה כזאת של הדקות, אז הוא בעצם רוכש עוד חבילה.

עופר רז-דרור: וככה בעצם התבססנו על מחירי החבילות הקיימות.

עופר רז-דרור: בעקבות טענות שהתקבלו בשימוע, שאנחנו מצאנו שהן מוצדקות, שלחברות יש פה עלויות נוספות, ובעצם שברגיל יש איזשהו סבסוד צולב בין לקוח שמדבר 500 דקות ללקוח שמדבר 2,000 דקות, ושהדבר הזה לא בא לידי ביטוי במה שהצענו, אנחנו הוספנו בכל חבילה חדשה, שבעצם נדרש לשלם כ-25 שקלים נוספים.

עופר רז-דרור: הדבר הזה יצר איזשהו כיסוי לעלויות הנוספות שנוצרו לחברות הסלולר, ועדיין שמרנו, לתפיסתנו, על רמות מחירים סבירות, כך שגם מי שמגיע לאלפים רבים של דקות, עדיין הוא ישלם במקסימום של המקסימום 100 ומשהו שקלים.

עופר רז-דרור: תלוי כמובן בחבילה שלו, אבל זה לא יחצה את ה-150 שקלים בסלולר.

עופר רז-דרור: וזה מבחינתנו היה איזשהו פתרון סביר, שאנחנו חשבנו שגם מבחינת חברות הסלולר הדבר הזה נתן מענה לשני הצדדים.

עופר רז-דרור: כלומר, התפיסה שלנו אמרה: אנחנו צריכים שהלקוחות ישלמו מחירים סבירים מצד אחד, מצד שני נוצרה עלות כתוצאה מעודף הדיבור הזה, ואין סיבה שהחברות יסבסדו את זה, והן כן צריכות לקבל החזרים על העלויות שנוצרו להם בקורונה.

עופר רז-דרור: וזה היה מבחינתנו איזשהו איזון בין השיקולים האלה.

עופר רז-דרור: עכשיו אני אדבר קצת על הנייח.

עופר רז-דרור: בנייח לקח לנו קצת יותר זמן לעשות את ההסכם.

יעקב טסלר: ברשותך, עופר, לפני שאתה עובר לנייח, איך שאני רואה את זה, בעצם הלקוח רכש חבילה נוספת זאת אומרת.

קריאה: הוא הכפיל את החבילה.

יעקב טסלר: הוא הכפיל.

יעקב טסלר: זאת אומרת שבחברה שלצורך העניין היו לו 2,500 דקות, אז הוא משלם עוד 24.70 ומקבל עוד 2,500 דקות, ובחברה שהיה לו 3,000, 4,000, הוא מקבל עוד 3,000, 4,000?

עופר רז-דרור: לא בדיוק.

עופר רז-דרור: נגיד עכשיו אני רכשתי חבילה ל-2,500 דקות, ונגיד דיברתי 3,000–4,000 דקות.

עופר רז-דרור: כלומר, נכנסתי כבר למעבר לחבילה.

עופר רז-דרור: מה שנדרש זה שאתה תשלם מחיר נוסף של החבילה, פלוס 25 שקלים.

עופר רז-דרור: כלומר, אם החבילה שלך עלתה 30 שקלים - - -

יעקב טסלר: דבר איתי בכסף, כמה זה יוצא לי בפועל.

עופר רז-דרור: אם החבילה שלך עלתה 30 שקלים, היא הייתה ל-2,500 דקות, ודיברת 4,000 דקות, אתה צריך לשלם 30 פעם אחת, 30 פעם שנייה, ועוד 24.7.

יעקב טסלר: ואם דיברתי 5,000 דקות?

עופר רז-דרור: אם דיברת 6,000 דקות, חצית גם את הרף השני, כלומר מעבר לכפל החבילה, אז שילמת שלוש פעמים 30 ופעמיים 25.

עופר רז-דרור: כלומר, גם אז, אם דיברת 6,000 דקות, שזה מעל ומעבר, זה כאילו הרף העליון העליון של הלקוחות, לפחות לפי המספרים שאנחנו ראינו, גם בקורונה, עם כל הקיצוניות של האירוע, אנשים שדיברו 6,000 דקות בחבילה הספציפית הזאת, שילמו 140 שקלים.

עופר רז-דרור: כלומר, לא איזה משהו שמשק הבית לא יכול לעמוד בו.

עופר רז-דרור: ועדיין הוא דיבר פי שש ממה שהוא מדבר ברגיל.

עופר רז-דרור: ואם הוא היה צריך לשלם את זה על פי התמחור הרגיל, הוא היה משלם, נגיד באותה חבילה של סלקום - - -

יעקב טסלר: ברור שהוא היה משלם הרבה יותר.

יעקב טסלר: לדעתי היו יכולים גם לדלג על זה, אבל נתייחס לזה בהמשך.

יעקב טסלר: אנחנו מוגבלים עד כמה אנחנו יכולים לבוא ולחדש את החבילה?

יעקב טסלר: זאת אומרת הגבלתם לצורך העניין עד 6,000, 8,000?

דולי דדון: לא, זה לא היה מוגבל.

יעקב טסלר: זה לא היה מוגבל.

יעקב טסלר: בנייד אני מדבר.

עופר רז-דרור: בנייד זה היה עד אין-סוף.

עופר רז-דרור: כלומר, כל פעם שרצית רף נוסף, נוספו לך מחיר החבילה ואת ה-24.7.

יעקב טסלר: לא הייתה תקרה עד סכום מסוים?

יעקב טסלר: זאת אומרת עד 150, 160 שקלים?

יעקב טסלר: הוא יכול להגיע ל-200, 300, 400?

עופר רז-דרור: צריך להבין, אדוני, שעל כל דקת שיחה יש עלות.

עופר רז-דרור: ולכן לא שמנו רף מקסימלי.

עופר רז-דרור: אגב, אני יכול להגיד שחלק מהחברות עשו שינויים ביוזמן, וספציפית חברה אחת גם שמה רף.

עופר רז-דרור: אבל אנחנו כרגולטור לא יכולנו להגיד: מרף מסוים אין עלויות לחלוטין.

עופר רז-דרור: וגם אנחנו לפחות לא ראינו שימושים מעבר ל-10,000.

עופר רז-דרור: קודם כול ההחלטה התקבלה עם תחילת המשבר יחסית, לפני חג הפסח.

עופר רז-דרור: ולא ידענו כמה זמן זה יימשך, כמובן.

יעקב טסלר: דרך אגב, אנחנו כעת גם לא יודעים כמה זמן זה יימשך.

עופר רז-דרור: וצריך לזכור, שהלקוחות גם בסוף יכולים לעבור חברות.

עופר רז-דרור: והם יכולים לעבור גם לחברה למשל שמציעה 9,000 דקות ב-60 שקלים.

עופר רז-דרור: כלומר, אנחנו ניסינו לאזן פה בין מה שהלקוח יכול לעשות – גם צריך לזכור שהוא תקוע בבית ואולי גם קשה לעבור חברה.

עופר רז-דרור: זה גם נכון.

עופר רז-דרור: אנחנו מבחינתנו נתנו פתרון – ל-99% פתרון טוב, ולאחוז הנוסף שמדבר 15,000 דקות, ואני חושב שזה אולי חמישה אנשים, פתרון סביר פלוס.

עופר רז-דרור: ולא מצאנו, תתקנו אותי, החברות, אם אני טועה גם, שיש מסה של לקוחות שמדברת פי חמש מהחבילה.

עופר רז-דרור: אנחנו לא מכירים דבר כזה.

עופר רז-דרור: כן היה לנו חשוב, שגם אם מי שידבר פי חמש מהחבילה, הוא עדיין ישלם תשלום שהוא סביר ומתבסס על התשלום שהוא הגיע איתו בהסכמה עם החברה.

יעקב טסלר: אוקיי.

יעקב טסלר: תודה.

עופר רז-דרור: אז זה הנייד.

עופר רז-דרור: ברשותכם אני אעבור לתחום הנייח, שהוא יותר מורכב.

עופר רז-דרור: תחום הנייח יותר מורכב משתי סיבות עיקריות: האחד, יש שוני גדול בין החברות.

עופר רז-דרור: הן לא מקשה אחת, אלא יש את בזק, שיש עליה רגולציה מסוימת, והיא פועלת בטכנולוגיה מסוימת, ויש את כל השאר, שנבדלים גם ברגולציה וגם במבנה החבילות.

עופר רז-דרור: ואנחנו נדרשנו לכן לעשות מסלול שונה לבזק ולשאר.

עופר רז-דרור: אז זה כבר עשה לנו כפל עבודה לעניין הזה.

עופר רז-דרור: ונדרשנו לייצר פתרון שיתאים - - - זה דבר אחד.

עופר רז-דרור: דבר שני, וזה נוגע במיוחד לבזק, החבילות של בזק, בגלל שיש פה מוצר היסטורי, הטלפוניה הנייחת בבזק הולכת 40 שנה אחורה או יותר מזה, מבנה החבילות שהתפתח הוא מבנה חבילות עם מספר מועט יחסית של דקות לעומת תחום הסלולר.

עופר רז-דרור: כלומר, אם תחום הסלולר, גם החבילות הקטנות יחסית הן עם 2,500 דקות, בבזק חבילה נורמלית, ואני בטוח שארז ושמוליק יוכלו להרחיב, חבילה נורמלית היא של 300 דקות.

עופר רז-דרור: ולכן הפתרון ששמנו בסלולר הוא לא היה אפשרי לבזק.

עופר רז-דרור: בזק בעצם היוותה מבחינתנו את הבעיה הגדולה ביותר בגלל החבילות הקטנות.

עופר רז-דרור: כלומר, אם בסלולר לקוח ממוצע - - - בקורונה הוא דיבר פי שלוש, אז הוא לא חצה את החבילה שלו.

עופר רז-דרור: רוב האנשים לא חצו את החבילות.

עופר רז-דרור: לעומת זאת בבזק, אם לקוח דיבר 200 דקות ברגיל, ופתאום הוא דיבר 2,000 דקות, אז הוא נכנס לתחום היקר כבר מה-300 דקות.

עופר רז-דרור: ולכן ברגע שהבנו שבבזק יש בעיה, היה ברור שבגלל מבנה החבילות הבעיה היא חריפה יותר.

עופר רז-דרור: סתם לדוגמה, גם אם הלקוחות דיברו גם 2,000 דקות בסלולר וגם 2,000 דקות בנייח, הלקוחות בבזק, עלול היה להיווצר להם חיוב מאוד מאוד גבוה, הרבה מעבר לחיוב שהיה עלול להיווצר בסלולר.

עופר רז-דרור: וברגע שראינו שמספר הדקות עולה גם בבזק, ולקח לנו קצת זמן להבין את זה, היינו צריכים לתת פה גם פתרון מהיר.

עופר רז-דרור: וגם בבזק התעכבנו עקב זה שהנתונים הגיעו באיחור, עקב המערכות הוותיקות שיש בחברה.

עופר רז-דרור: ובעצם אני חושב שלראשונה הבנו שיש בעיה בתחילת אפריל, אמצע אפריל, וישר התגייסנו לנסות למצוא פתרון לסוגיה הזאת.

עופר רז-דרור: אבל היינו צריכים למצוא פתרון לשני האפיקים, גם למה שאנחנו קוראים לו המפ"אות האחרות, שזה הטלפוניה הנייחת שהיא לא בזק, וגם ללקוחות בזק.

עופר רז-דרור: עכשיו, צריך להבין, כמו שאמרתי, שיש גם שוני רגולטורי מאוד גדול בין בזק לבין החברות האחרות.

עופר רז-דרור: בחברות האחרות היה לנו פתרון שהתבסס על סמכות, גם היא של סעיף 17, בדומה לסמכות שהפעלנו בסלולר.

עופר רז-דרור: ובבזק לא הייתה לנו את היכולת - - - שמצד אחד מדובר במחיר מפוקח על ידי המדינה, ולכן קשה יותר לומר שהמחיר הזה הוא לא סביר מצד אחד, ומצד שני צריך להבין שהרגולציה בבזק נקבעה לפני הרבה מאוד שנים, ונקבעו שם שני מסלולים עיקריים: אחד זה התקנות, שזה המחיר המפוקח; והשני זה בקשות הסלים, סלי התשלומים החלופיים של בזק, שבעצם החוק אפשר לחברה להגיע למשרד ולהציע חבילות שיש בהן איזושהי הטבה לעומת התקנות, והמשרד עם השנים אישר הרבה מאוד חבילות.

עופר רז-דרור: אז גם זה יצר מגוון מאוד גדול של חבילות שונות על פני 20 שנה שנוצרו עם השנים, והלקוחות מפוזרים בהן.

עופר רז-דרור: והיה לנו קושי לעשות הסדר שייגע בכל אותן הלקוחות.

עופר רז-דרור: זה צד אחד.

עופר רז-דרור: ודבר שני, אותם לקוחות בסלי תשלומים החלופיים, הם בעצם באיזשהו הסדר וולונטרי של בזק, שלמדינה אין את היכולת להכריח בתוך הסלים שינוי מחיר.

עופר רז-דרור: כלומר, זה חייב להיעשות בהסכמה של בזק עם הלקוח, והיכולת שלנו להתערב בתוך מחירי הסלים, בעצם לא התאפשר לנו.

עופר רז-דרור: וצריך להבין שכ-90% מלקוחות בזק נמצאים היום בתוך הסלים.

עופר רז-דרור: ולכן נוצר לנו, אם רצינו לעשות את זה בצורה מנדטורית, הדרך היחידה שלנו לעשות את זה, ואני מבקש רגע מהלשכה המשפטית לתקן אותי אם אני מדבר פה בצורה לא מדויקת - - - מחייבת זה לעבוד דרך התקנות, ובעצם להחיל את התקנות על כלל הלקוחות של בזק.

עופר רז-דרור: זה בעצם יצר לנו איזושהי רגולציה סופר חריפה וסופר לא מדויקת, כדי לייצר פתרון למשהו שהוא לא על כל הלקוחות.

עופר רז-דרור: ואנחנו לרוב אוהבים להפעיל כלים מדויקים.

עופר רז-דרור: ואם יש לבן אדם בעיה, צריך לטפל בבעיה שיש לבן אדם הזה, ולא להפעיל את זה על כלל האנשים שאין להם בכלל בעיות, כי כשאתה מפעיל כלי כזה גס על כולם, אתה לפעמים יוצר בעיות חדשות.

עופר רז-דרור: ולכן בשימוע שיצאנו, הפעלנו את סעיף 17 על המפ"אות האחרות.

עופר רז-דרור: ועל בזק אמרנו: אנחנו מפעילים עליכם תיקון על המחיר של התקנות, ואנחנו מחילים את זה על כל הלקוחות שלכם.

עופר רז-דרור: אבל גם אמרנו בשימוע: חברת בזק, ככל שאת תרצי להציע הסדר וולונטרי, שיוכל לטפל בלקוחות הסלים החלופיים, כך שאת תודיעי על השינוי הזה, יכול שהמשרד יראה את זה בחיוב, כי אנחנו סברנו שאיזשהו שינוי דרך הסלים בלקוחות שחרגו מהחבילות שלהם, הוא שינוי הרבה יותר נכון וטוב מאשר שינוי בתקנות על כלל הלקוחות.

עופר רז-דרור: לדוגמה, וזו באמת אחת הבעיות, תופעות הלוואי שנוצרו כתוצאה ממה שאנחנו פרסמנו בשימוע, למשל לקוח שהיה היום בחבילה של 600 דקות בבזק, חתם על חוזה עם בזק שהוא ישלם 60 שקלים על 600 דקות, והוא דיבר אך ורק 50 דקות באותו חודש.

עופר רז-דרור: בתקנות לא היה לנו את הגמישות להגיד שהוא ישלם את מה שהוא חתם עליו עם בזק, ומה שנקבע בתקנות זה שהוא ישלם כאילו הוא חתם על חוזה עד 100 דקות.

עופר רז-דרור: ובעצם ההסדר הוולונטרי שבסוף בזק הציעה והמשרד הסכים לו, זה שאנחנו נעשה פתרון ממוקד לחורגים בלבד בתוך סלי התשלומים.

עופר רז-דרור: עכשיו, המורכבות הזאת, אני מקווה שהצלחתם לעקוב אחריי, היא זו שהביאה לכך שבסוף ההסדר שהוסכם עליו הוא הסדר כזה – אני מדבר עכשיו רגע על בזק, כי זה טיפה יותר מורכב – מה שהוסכם עליו בין המשרד לבזק, בזק הציעה הצעה, המשרד קיבל אותה, יש לקוחות שונים ומרובים בבזק, כל אחד עם הסל שלו – 100 דקות, 300 דקות, 600 דקות, 750 דקות, 1,000 דקות – עד 1,500 דקות, זה הסל המרבי בבזק.

עופר רז-דרור: וכמו שאמרתי, רוב הלקוחות היו על ה-100, על ה-300, רוב רובם של הלקוחות לא היו על הסלים הגדולים.

עופר רז-דרור: וכאשר לקוח חרג מהסל שלו, נגיד אני הייתי בסל של עד 300 דקות, ומ-300 דקות אני בעצם משלם 18 אגורות לדקה נוספת, אם דיברתי 400 דקות, אני אוטומטית מועבר לסל הבא, לסלים המרכזיים של בזק – אני לא אלאה אתכם בדיוק בכל הניואנסים – אבל הועברתי לסל של עד 600 דקות; אם דיברתי 700 דקות, הועברתי לסל של 750 דקות; אם דיברתי 900 דקות, הועברתי לסל של 1,000 דקות.

עופר רז-דרור: ככה עד 1,500 דקות, הלקוח מועבר אוטומטית מסל לסל, כך שהתשלום שלו משתנה, אבל הוא אף פעם לא משלם - - - הוא כל פעם משלם את המחיר הרגיל של הסל הגדול יותר.

עופר רז-דרור: ולכן אם חתמתי על 50 שקלים סל מסוים, דיברתי יותר מהסל, יכול להיות שאני אשלם 80 שקלים, 90 שקלים.

עופר רז-דרור: כל עוד יש סלים רגילים, הייתה לנו בעיה שהסל הגדול - - -

יעקב טסלר: עופר, ברשותך, דקה.

יעקב טסלר: בעצם אתה אומר שהגבלתם עד 1,500 דקות.

יעקב טסלר: אתה יודע לומר לי את הממוצע בתקופה הנוכחית, כמה דקות אנשים השתמשו בבזק בפועל?

יעקב טסלר: קח בחשבון את הלמידה מרחוק ואת כל הדברים מסביב.

עופר רז-דרור: צריך להבין רגע, שבבזק יש המון המון לקוחות שכמעט ולא מדברים.

עופר רז-דרור: כלומר, אם בלקוחות במגזר הפרטי של בזק יש כ-1.3 מיליון לקוחות - - -

יעקב טסלר: אני מתייחס, ברשותך, בתקופה הנוכחית כרגע.

יעקב טסלר: אני לא מדבר באופן כללי, שיש המון שיש להם קווים נקרא לזה רדומים, או שיש להם טלפון בבית שבמידה - - -

עופר רז-דרור: אז אדוני צריך להבין, שעדיין רוב רובם של הלקוחות של בזק לא דיברו הרבה.

עופר רז-דרור: מדובר על מספר לקוחות מצומצם.

יעקב טסלר: אני אישית מכיר אלפים אלפים שדיברו.

דולי דדון: כן, אבל אלפים לעומת 1.3 מיליון קווים.

עופר רז-דרור: בבזק אמרנו שיש לנו שתי בעיות עיקריות: אחד זה מספר רב של לקוחות, שעכשיו במקום ה-200 דקות הרגילות שלהם מדברים 600, ובגלל זה עכשיו צריכים לשלם עוד 80 שקלים תוספת, וגם זה תכלס לא סביר, שישלמו עוד 20 שקלים על הדבר הזה.

עופר רז-דרור: והיה לנו מספר לקוחות מצומצם, שלכאורה נראה גם הרבה מהם באמת מהחברה החרדית, כתוצאה מלימוד מרחוק, כתוצאה מזה שאמצעי התקשורת האלטרנטיביים כמעט ולא קיימים, מבחינת - - - ולכן מ-500 דקות קפצו ל-3,000 דקות, קפצו ל-5,000 דקות.

עופר רז-דרור: וגם בהם נדרש לספק פתרון.

יעקב טסלר: ברוך שכיוונתי.

יעקב טסלר: ומה עשיתם אז?

עופר רז-דרור: אז צריך להבין קודם כול, שהפתרון הקל היה כל עוד יש לנו את החבילות של בזק.

עופר רז-דרור: עד 1,500 דקות היה מחיר לחבילה של בזק.

יעקב טסלר: מעולה.

עופר רז-דרור: מ-1,500 דקות וצפונה לא היה יותר מחיר.

עופר רז-דרור: אין חבילות כאלה.

יעקב טסלר: בפועל מה קורה בשטח?

יעקב טסלר: מי שבאמת, כמו שאמרת, הגיע ל-3,000 דקות, ל-3,500 דקות.

עופר רז-דרור: אוקיי, אז מה שעשינו, מצד אחד לא היה מחיר, מצד שני לא רצינו לעשות את מה שעשינו בסלולר.

יעקב טסלר: אם אין מחיר אז לא משלמים, נכון?

עופר רז-דרור: לא, לא רצינו לעשות את ההכפלה, כי לקוח שעשה 300 דקות ועכשיו 3,000, הוא עשה פי עשר.

עופר רז-דרור: לא רציתי שהוא ישלם פי עשר.

יעקב טסלר: יפה.

עופר רז-דרור: אז הפתרון של הסלולר ירד.

עופר רז-דרור: מה שעשינו היה סוג של לתמחר פר דקה את החריגה מ-1,500.

עופר רז-דרור: בשימוע אמרנו: מעבר ל-1,500 דקות, התשלום הנוסף יהיה 2 אגורות לדקה.

עופר רז-דרור: בפתרון שבזק הציעו לנו ושאנחנו סברנו שזה פתרון סביר, הם יצרו "חבילות צל", חבילות בקפיצות של 1,000.

עופר רז-דרור: נוצרה חבילה של 2,000 דקות, 3,000, 4,000, 5,000, 6,000, 7,000, עד 8,000 דקות.

עופר רז-דרור: ולדקות האלה ניתן תמחור בסדר גודל של כ-3 אגורות לדקה.

עופר רז-דרור: כלומר, כל פעם שחצית את ה-1,000 נוסף לך 30 שקלים נוספים.

עופר רז-דרור: ולכן אם מישהו דיבר 4,500 דקות, הוא בעצם נכנס אוטומטית לחבילה של ה-5,000 דקות.

עופר רז-דרור: וכמו שאתם רואים, התעריף שם נקבע על 210 שקלים, שזה לקחת את המחיר של ה-1,500, ומשם אתה בקפיצות לרוב של 30 שקלים כל 1,000 דקות.

עופר רז-דרור: זה התמחור.

עופר רז-דרור: ואנחנו חשבנו שזה תמחור שהוא סביר.

עופר רז-דרור: הוא אומנם יותר גבוה מהסלולר, אבל אנחנו חשבנו שבהינתן לוחות הזמנים, בהינתן זה שיש פה גם מחיר מפוקח שקובע מחירים יותר גבוהים, ובהינתן זה שזה פתרון - - - עם בזק ובהסכמה של המשרד, אנחנו סברנו שזה מחיר שהוא סביר, שהוא קוטם את התמחורים הבלתי-סבירים.

עופר רז-דרור: סתם לסבר את האוזן, אם מישהו היה בחבילה של 1,000 דקות ועכשיו הוא דיבר 5,000 דקות, אז הוא היה צריך לשלם סדר גודל של 80 שקלים על ה-1,000 דקות, פלוס 18 אגורות לדקה על 4,000 דקות, שזה 180 כפול 4, זה 720 שקלים, זה יוצא תשלום של 800 שקלים.

עופר רז-דרור: במקום 800 שקלים הוא עכשיו משלם 209.

עופר רז-דרור: זה מעביר אותנו לאזורים סבירים, גם למי שחרג לחלוטין מהחוזה שלו.

עופר רז-דרור: וצריך לזכור, הבן-אדם חתם על חוזה מול חברה, והמדינה פה אמרה: חברים, יש פה שעת משבר, החוזה לא היה מותאם לסיטואציה המאוד יוצאת דופן שנקלענו אליה, בייחוד אותם אנשים שלא הייתה להם יכולת ללמוד דרך האינטרנט ולא הייתה להם יכולת לקבל מידע מהטלוויזיה, ומה שיש להם זה נייד ונייח.

יעקב טסלר: הלכו לקראתם.

יעקב טסלר: חשבו על איזה פתרון מסוים עד כמה שאפשר.

יעקב טסלר: תודה, עופר.

עופר רז-דרור: כן.

עופר רז-דרור: עוד ניואנס קטן - - - בסוף חלק מהפתרון זה הכוכבית למטה.

עופר רז-דרור: אנחנו הערכנו - - -

יעקב טסלר: עופר, תכף אני אחזור אליך.

יעקב טסלר: בשלב הזה אני אומר לך תודה.

יעקב טסלר: חבר הכנסת, רצית להתייחס קודם?

יעקב טסלר: ברשותכם, שמענו פה את הסקירה, את המורכבות של הדברים, גם בסלולר וגם בנייח.

יעקב טסלר: ודאי שכולנו היינו שמחים אם היינו יכולים להוזיל עוד ועוד ועוד ועוד.

יעקב טסלר: בוא נחשוב לרגע, אם ניקח מה שעופר דיבר כרגע על הנייח, שבבית בדרך כלל אין כמה קווים.

יעקב טסלר: אולי יש כאלה שיש להם, בשגרה יש קו אחד, מקסימום שניים.

יעקב טסלר: אבל כתוצאה מהלמידה מרחוק, כפי שידידי ציין פה קודם, נאלצו הרבה משפחות, הייתי אומר אלפי משפחות, לרכוש קווים ניידים, לתת את המענה, כדי שכל אחד יוכל לדבר וללמוד בלמידה מרחוק.

יעקב טסלר: למרות כל הדברים היפים שעשיתם, ובאמת אני מודה על כך וכל אחד מברך אתכם על כך שחשבתם, ובפרט כמו שעופר אמר פה, דברים שהיו בדרך כלל קורים תוך שבועות או חודש, עשיתם את זה תוך ארבעה ימים, ובבזק הרבה יותר מורכב עם כל הדברים, ובנו איזה חבילה.

יעקב טסלר: בשורה התחתונה סוף החודש, אם ניקח את הנייח וניקח את אלה שרכשו לא רק סלולרי אחד אלא כמה וכמה, בסוף החודש הייתה לו הוצאה של בסביבות פלוס מינוס, משפחה עם שמונה ילדים, הוא יכול להגיע ל-2,000 שקלים, משהו כזה.

יעקב טסלר: אני רוצה לשאול אתכם ולקבל את ההתייחסות, אנחנו ראינו לדוגמה בנושא המשכנתאות, שמענו גם על ארנונה, שאנחנו לא יכולים לומר: לוותר.

יעקב טסלר: רשות יכולה לוותר לא לשלם ארנונה, אנחנו מבינים איפה אנחנו נמצאים.

יעקב טסלר: אבל אם ניקח בחשבון את אלה שנמצאים בחל"ת או את המובטלים או שלא יודעים איך לגמור את החודש – על הדברים הבסיסיים, הלחם והמים, שהם הגיעו לחשבונות האלה, גם נחשוב על איזה מנגנון של דחייה בחודש, חודשיים, שלושה, עד שתהיה להם איזו אפשרות לחשוב מאיפה בכלל יש להם את האפשרות לשלם.

יעקב טסלר: זה דבר אחד.

יעקב טסלר: וזה מביא אותי לדבר הנוסף.

יעקב טסלר: אתם ציינתם קודם שבנייד זה היה עד 27 או 28 במאי, ובנייח עד 14 ביוני, זה בעצם אתמול.

יעקב טסלר: כולנו יודעים שברוך השם חזרנו לצורך העניין לשגרת קורונה, איך שקוראים לזה.

יעקב טסלר: ואומנם משרד החינוך, משרד הבריאות יחד, הוציאו את הילדים חזרה לבתי הספר.

יעקב טסלר: בפועל, חברים, יש המון המון בתי ספר שעדיין לא פעילים.

יעקב טסלר: אם נקרא לזה התיכון, בהרבה מקומות לא פעילים עדיין.

יעקב טסלר: כולנו מכירים את ההנחיות של משרד הבריאות, שאם חס ושלום מוצאים ילד חולה, סוגרים את הכיתה.

יעקב טסלר: משרד הבריאות ומשרד החינוך יחד נתנו את האפשרות לכל ראש רשות לפי שיקול דעתו לסגור את כל בית הספר, ואני אישית מכיר בכמה ערים שמצאו לילדים ואז סגרו את כל בית הספר.

יעקב טסלר: ויש הרבה אנשים שעדיין נמצאים בבידוד.

יעקב טסלר: בעצם אנחנו החלטנו באיזושהי צורה, אני לא יודע מאיפה היא הגיעה, למה חשבו שאנחנו הולכים לקראת הסוף – כולנו מייחלים ורוצים שנראה את הסוף, הסוף הטוב, אבל בעצם אנחנו עדיין באמצע אירוע, אנחנו בתוך האירוע.

יעקב טסלר: אני לא יודע כרגע, תכף נתייחס להיערכות לגל השני, אבל לפני כן בעצם מה שקורה כרגע בשטח, עשיתם מאמצים אדירים, הבאתם איזה חבילה, אבל עדיין אנחנו בבעיה.

יעקב טסלר: אם בנייד, שסיימו את זה, כמו שציינתי, ב-27 במאי, ואם בנייח ב-14 ביוני, איך אנחנו נותנים מענה לכל אלה שעדיין זקוקים ללמידה מרחוק?

יעקב טסלר: הם עדיין בבית.

יעקב טסלר: הם נמצאים בבית.

יעקב טסלר: איך אנחנו יכולים לתת להם את המענה?

דולי דדון: אז אני אומר ממה שאני יודעת כרגע, שקודם כול המשרד עורך עכשיו הפקת לקחים.

דולי דדון: ואחד הנושאים שדנים בו, מן הסתם, זה גם הנושא הזה של הלמידה מרחוק.

דולי דדון: יש פעילות ושיתוף פעולה עם משרד הבריאות ומשרד החינוך, בעיקר משרד החינוך, היערכות לגל השני או לכל סיטואציה שעלולה לבוא, איך לנהל את זה יותר נכון, איך כן להנגיש לכל סוגי האוכלוסייה והתלמידים את הלימודים מרחוק.

דולי דדון: בוחנים כל מיני אופציות, לרבות גם מי יממן מה.

דולי דדון: כרגע זה ממש בדיונים, ואנחנו מאמינים שיהיו החלטות בקרוב.

דולי דדון: כמובן שנשמח לעדכן אותך, מר טסלר.

דולי דדון: אני לא יודעת להגיד לך מהן ההחלטות, אנחנו פשוט בדיונים עם משרד החינוך ומשרד הבריאות.

יעקב טסלר: אני שמח לשמוע שאנחנו יושבים כרגע, וזה מתפקידנו לעשות, להיערך לגל השני.

יעקב טסלר: אבל כרגע אנחנו גם צריכים לתת את המענה, במצב העכשווי שאנחנו נמצאים.

יעקב טסלר: זאת אומרת, מה-1 ביוני שהופסקו הדברים, כמו שציינתי קודם, אנשים משתמשים כרגע בדבר הזה.

דולי דדון: הנושא נבחן במשרד התקשורת.

יעקב טסלר: לא, אני הבנתי ממך שלגבי הגל השני.

יעקב טסלר: זאת אומרת, אם אני מבין נכון, שבעצם כמו שהיום משרד החינוך הודיע שאנחנו צריכים להיערך לשנת הלימודים החדשה, גם למידה דרך הזום.

יעקב טסלר: בעצם נערכים מה הולך להיות בעוד שלושה חודשים, להיות יותר ערוכים.

דולי דדון: לא בהכרח שלושה, יכול להיות שזה אוטוטו.

דולי דדון: לגבי מה שקורה עכשיו – המשרד בחן האם להאריך את ההסדרים האלה, וכרגע קבע שלא להאריך את ההסדרים שהוחלטו לגביהם.

יעקב טסלר: מדוע?

דולי דדון: מדוע?

דולי דדון: כיוון שרוב האוכלוסייה - - -

יעקב טסלר: זה לא כל כך הרבה כסף.

דולי דדון: צריך לזכור שמדובר בחברות פרטיות, שאנחנו הטלנו עליהן הסדרים שיש בצידם הפסדים כספיים.

דולי דדון: לאור המצב, כיוון שאנחנו לא בשגרת חירום מה שנקרא, ואין לנו את כל הסמכויות של חירום כרגע, אי-אפשר עדיין להמשיך עם ההחלטות האלה.

דולי דדון: זה למיטב ידיעתי.

דולי דדון: אני הייתי מציעה להעלות אולי את הלשכה המשפטית, שהיא יותר בקיאה בכל נושא מצב החירום.

יעקב טסלר: אשמח.

דולי דדון: אבל לדעתי אנחנו כבר לא במצב חירום כרגע, ולכן לא האריכו את ההסדרים.

דולי דדון: אנחנו כן נערכים לא לגל עוד חודשיים-שלושה, יש ממש שיחות לגבי למידה מרחוק, ככל שנידרש, בתקופה הקרובה, מחפשים פתרונות ואלטרנטיבות ללמידה מרחוק, ככה שגם יורידו את העומסים.

דולי דדון: דרך אגב, מלבד החיובים, צריך לזכור שהיו פה עומסים מאוד גדולים על רשתות התקשורת.

דולי דדון: באזורים מסוימים היו הרבה בעיות.

יעקב טסלר: תכף אתייחס לזה.

דולי דדון: ודווקא המשרד רוצה למצוא את הפתרונות גם לנושא הזה ולא רק לנושא החיובים.

דולי דדון: ולכן חשובה הפקת הלקחים וההיערכות.

דולי דדון: שוב, אנחנו מקווים שזה לא יקרה, אבל גם אם כן, אנחנו לא נערכים לגלים שייערכו עוד חודשים, כבר עכשיו נעשית עבודה.

דולי דדון: שוב, אני אשמח מאוד, ברגע שתתקבלנה החלטות, לעדכן אותך מהן ההחלטות, ולשתף אתכם במה המשרד חושב שצריך לעשות, במידה שניאלץ שוב לחזור וללמוד – בעיקר הלמידה, יש גם כמובן שימושים נוספים של עבודה מהבית וכל העניין החברתי.

יעקב טסלר: זה קורה בפועל, זה קורה בשטח, יום-יום.

דולי דדון: אבל רוב השימוש באמת היה כתוצאה מלמידה מרחוק.

דולי דדון: ושוב, כאמור, בוחנים המון פתרונות אחרים שיענו על שתי הבעיות, גם של העומסים על הרשתות וגם על נושא החיובים הגבוהים.

יעקב טסלר: אוקיי.

יעקב טסלר: תודה.

יעקב טסלר: חבר הכנסת.

וליד טאהא: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

וליד טאהא: הקורונה לא הוכנעה.

וליד טאהא: אנחנו מנהלים משבר, אנחנו מנהלים את הקורונה ולא הכנענו את הקורונה.

וליד טאהא: ויש היום ברחבי הארץ בתי ספר רבים סגורים באמת, ויש ערים שהודיעו שכל מערכת החינוך שלהם סגורה.

וליד טאהא: ואז החלופה היחידה היא למידה מרחוק.

וליד טאהא: וכפי שציין היושב-ראש, יש משפחות שיש בהן שלושה, ארבעה, חמישה, שישה ילדים, כולם צריכים ללמוד מרחוק, ואין את הכלים לאפשר להם לעשות זאת.

וליד טאהא: אז אנשים היו צריכים להשתמש גם במחשבים נייחים, קו של בזק, וגם לרכוש עוד קווים של ניידים.

וליד טאהא: ההוצאות של המשפחות עלו הרבה מאוד, וגם ניהול המשפחה נהיה קשה יותר.

וליד טאהא: זה לא קל לאימא להתנהל מול כמה ילדים, שכולם לומדים למידה מרחוק.

וליד טאהא: זה גם למידה קשה, היא לא למידה קלה, אני גם בא מתחום החינוך.

וליד טאהא: אבל אני רוצה דווקא לדבר על אלה שלא הצליחו.

וליד טאהא: לא הצליחו לא להשיג את הקווים האלה ולא להשיג את הלמידה מרחוק באמצעות - - -

יעקב טסלר: עומסים שהיו.

וליד טאהא: גם עומסים, גם היעדר תשתיות וגם בעיות של קליטה, שזה הכול קשור לחברות הסלולר.

וליד טאהא: אני מכיר יישובים, לא נגיד יישובים – הם יישובים מפותחים יחסית, שבתוך היישובים עצמם יש בעיות תשתית קשות של בזק, ובעיות תשתית של אנטנות כדי לספק קליטה לניידים.

וליד טאהא: והסוגיה הזאת ממשיכה ללוות המון שנים.

וליד טאהא: מדברים על זה המון, אני יודע שאצל ראשי הרשויות השיח הזה קיים, אבל פתרונות אנחנו לא רואים ממש.

וליד טאהא: אני למשל אעיד על היישוב שאני בא ממנו, היישוב כפר קאסם הוא יישוב יחסית מפותח, מתפתח, אבל אני יודע שתשתית בזק שמה היא קטסטרופלית.

וליד טאהא: לגמרי קטסטרופלית.

וליד טאהא: ויש מקומות שהם לא הגיעו להוסיף תשתיות.

וליד טאהא: יש בעיה בתחום החשיבה ופיתוח התשתיות ביישובים הערבים, צריך לנהל על זה אולי דיון אחר מול השר, אבל לגבי הרשתות או חברות הסלולר, צריכים לפתור את הבעיה של הקליטה ביישובים שמספקים שירות ללקוחות שלהם.

וליד טאהא: לא יכול להיות שידועה הבעיה הזאת בהמון מקומות, בהמון יישובים, ואנחנו לא רואים פתרונות עבורה.

וליד טאהא: זאת סוגיה שצריך לתת עליה את הדעת.

וליד טאהא: כמובן אני אגיד גם כמה מילים לגבי יישובים, שאפשרות של קו נייח איננה נמצא, כי היישובים אינם מוכרים, ויש בהם אלפי תלמידים, והם נאלצים ללמוד למידה מרחוק, כאשר גם שמה יש בעיה של קליטה.

וליד טאהא: זאת אומרת, אדוני היושב-ראש, בתוך ההתנהלות במשבר הקורונה, אנחנו יודעים על אלפי תלמידים במדינת ישראל שלא מקבלים את הזכות ללמוד, כאשר אין ביכולתם להגיע לבתי הספר.

וליד טאהא: ואין ביכולתם להגיע לבתי הספר לא משום שהם החליטו על כך, אלא משום שהמדינה, העיר, המוסד, החליט שהוא לא יכול לפתוח את שעריו.

וליד טאהא: ואז הם נאלצים להיות בבית.

וליד טאהא: ואז בבית אנחנו לא יודעים לתת להם את השירות.

וליד טאהא: וזאת סוגיה שהיא מאוד כאובה.

יעקב טסלר: במסגרת ההיערכות לגל השני, כפי שהיא ציינה, צריכים לקחת בחשבון איך אנחנו - - -

וליד טאהא: אנחנו כבר בגל השני.

דולי דדון: אבל אני יכולה להגיד שכבר בגל הראשון או קודם לכן משרד התקשורת כן בקשר עם ראשי רשויות.

דולי דדון: דרך אגב, לאחרונה נעשתה עבודה בפזורה הבדואית מול רוב ראשי רשויות הבדואים, שישה או שבעה למיטב ידיעתי, שכן בזק הגיעה לשם ועוד חברות, ומצאו פתרונות חלופיים.

דולי דדון: אנחנו מאוד מקווים שברוב היישובים שם כן יינתן פתרון בקרוב.

דולי דדון: אנחנו בקשר עם הרבה ראשי רשויות שפונים אלינו, ומשתדלים לעשות עבודה משותפת יחד עם חברות התקשורת, לפרוס תשתיות.

דולי דדון: לעיתים נדרשת ממש התערבות של ראשי הרשויות.

דולי דדון: אתה יודע, לפעמים הם מדברים בשני קולות, פעם אחת הם רוצים ופעם שנייה הם לא רוצים שיתקינו אצלם אנטנה כזו או אחרת, או שהם לא רוצים שיחפרו להם בצורה כזאת או אחרת, או מהנדס העיר מתנגד.

דולי דדון: זאת אומרת, יש ראשי רשויות שמדברים בשני קולות לפעמים.

דולי דדון: משרד התקשורת מעורב הרבה יותר ממה שהיה לפני שנים כן למצוא פתרונות בהרבה יישובים שפנו גם בעקבות תלונות, וגם ראשי רשויות שהגיעו למשרד ומוכנים לשתף פעולה, כי חברות התקשורת הרבה פעמים נתקלות ממש במחסומים שלא מאפשרים להם לקבל אישורים מוועדות התכנון, להקים אנטנות.

יעקב טסלר: בוא נשאל אחרת: אלה שאין להם שני קולות, יש להם קול אחד – יש את הפתרון שמה?

דולי דדון: לכל מקום החברות מגיעות ומציעות פתרונות.

דולי דדון: לא תמיד יש פתרונות לכול, אבל יש בהחלט היום פתרונות שהלא היו קיימים קודם, וניתן לבחון אותם.

דולי דדון: אנחנו כן יודעים שבזמן האחרון נפרסו הרבה תשתיות.

דולי דדון: מי שקרא היום את העיתון, אז גם חברת הוט קיבלה את האפשרות לפרוס סיבים ביישובים.

דולי דדון: אנחנו מקווים שהתחרות תעשה את שלה, והחברות יפרסו יותר תשתיות מתקדמות ורוב הבעיות יבואו על פתרונן.

דולי דדון: אבל זה ברור שבאזורים מסוימים יש בעיות של תשתית, אנחנו לא מכחישים את זה.

דולי דדון: אנחנו כן משתדלים לנסות לפתור את הבעיות, לתת פתרונות איפה שניתן.

דולי דדון: יש אצלנו באגף פיקוח בחור בשם רוני חורי, שהוא אחראי על הפיקוח הטכנולוגי, והוא משתדל מאוד לקדם את כל הנושא הזה.

דולי דדון: אני יודעת שגם השר החדש הנדל מגיע להרבה מאוד יישובים, כל שבוע מגיע ליישוב אחר, ומנסה לראות מה הבעיות ואיך אפשר לפתור אותן.

דולי דדון: ונקווה שהדברים ייפתרו.

דולי דדון: אתה מוזמן, חבר הכנסת טאהא, לפנות.

דולי דדון: כל רשות או כל אדם שיש לו בעיה מוזמן לפנות אלינו, ואנחנו לוקחים את זה ברצינות ובוחנים.

וליד טאהא: אני מכיר את זה גם מהתנסות אישית, על הקליטה שלי במכשיר שלי בתקופות מסוימות בכל מיני אזורים ביישוב, זה הציק מאוד.

דולי דדון: דרך אגב, אני גרה לא רחוק מכפר קאסם, ואני מבלה שם לא מעט, ואני אומרת לך: נכון שיש אזורים, אבל יש אזורים שיש קליטה טובה מאוד.

דולי דדון: אבל שוב, אתה מוזמן לפנות אלינו, ואנחנו נבחן כל דבר לגופו של עניין.

יעקב טסלר: אנחנו נעקוב אחרי הדברים, חבר הכנסת טאהא.

ארז חסדאי: אפשר זכות דיבור בבקשה?

יעקב טסלר: כן, רק שנייה, ברשותך, ארז.

יעקב טסלר: אני רוצה לומר משהו בנימה אישית: כל הדבר שאנחנו מדברים פה כרגע – אנשים חרגו במכסות והולכים לקראתם וחושבים – מערכת החינוך, בעצם לא מדובר פה, כל הלמידה מרחוק, כילדים להורים או חברים – מה נשמע?

יעקב טסלר: מה העניינים?

יעקב טסלר: איפה היית?

יעקב טסלר: איפה בילית?

יעקב טסלר: מה קורה?

יעקב טסלר: מתי נפגשים?

יעקב טסלר: – שיחת רעים, וזה בסדר.

יעקב טסלר: בוא נחשוב כהורים לילדים, מה זה עושים לילדים שהם נמצאים חודשים בבית, והם לא מקבלים את הלימוד.

יעקב טסלר: זאת אומרת, הדבר הזה בעצם עוצר את החיים באמצע, אני לא רוצה לחשוב על ההשלכות של הילדים האלה, אחרי תקופה מסוימת שהוא לא נמצא בבית ספר, בעצם נתקע לו משהו, את ההשלמה של החומר, גם כפי שציין ידידי.

יעקב טסלר: הלמידה מרחוק גם ככה זה מרחוק, זה מאוד מאוד קשה – הריכוז, וזה לא מול המורה – שונה לגמרי.

יעקב טסלר: אז עם כל הקושי שיש, אנחנו צריכים לעשות את הכול כדי לעזור, גם מבחינה כספית וגם מבחינת התשתיות, כל הדברים האלה שהבן-אדם יוכל לקבל את המענה.

יעקב טסלר: זה לא איזה בונוס מסוים, זה הזכות שלו כדי שהוא יוכל להמשיך הלאה בלימודים.

יעקב טסלר: ארז, בבקשה.

ארז חסדאי: כן, אני רוצה להוסיף כמה דברים.

ארז חסדאי: קודם כול, אנחנו מדברים על שני מגזרים עיקריים שהקורונה השפיעה עליהם, מכיוון שמדובר במשפחות ברוכות ילדים, ואז באופן טבעי היקפי השימוש גדלו דווקא בשני מגזרים אלה, זה המגזר החרדי והמגזר הערבי.

ארז חסדאי: אני רוצה לציין שתי עובדות.

וליד טאהא: אני לא בטוח שזה נכון לגבי המגזר הערבי, כי אחוז הילודה שלנו היום פחות מאחוז הילודה של החברה היהודית.

וליד טאהא: אז יכול להיות שאתה מתכוון לסקטור הבדואי מול החרדי.

ארז חסדאי: אני מקבל את התיקון, בעיקר סקטור בדואי.

ארז חסדאי: אז אני רוצה להגיד כמה דברים: א' התהליך הזה לקח מעט מאוד זמן, ועופר דיבר על זה, ואכן אלה הן העובדות.

ארז חסדאי: מכיוון שלא היה פה איזשהו תהליך שבא משרד התקשורת והיה צריך לכופף את ידינו, כדי לתת מענה ולתת פתרון.

ארז חסדאי: באופן טבעי בזק מאוד קשובה ללקוחות שלה, ולכן כמו שאומר הפתגם: יותר מאשר הפרה להניק העגל רוצה לינוק, או הפוך, תלוי איך מסתכלים על זה.

יעקב טסלר: התפרצו לדלת פתוחה.

ארז חסדאי: נכון.

ארז חסדאי: ולכן אני חושב שהיה פה תהליך שהתבצע בשיתוף פעולה, לא בכפייה.

ארז חסדאי: ואני חושב שהצענו פתרון שהוא מאוד מאוד הוגן, הוא מאוד מאוד צרכני והוא מאוד מאוד נכון.

ארז חסדאי: ולגבי שאלתך – אני מניח שיחד עם המשרד אנחנו נבחן את התפתחות הדברים לגבי כן גל שני, לא גל שני והמשך הגל הנוכחי, ונדע להתאים את הפתרונות, כי זו פונקציית המטרה שלנו.

ארז חסדאי: אז זו נקודה ראשונה.

ארז חסדאי: נקודה נוספת, אני רוצה להזכיר שבזק, גם בתוך תקופת הקורונה, אני לא חושב שהיו הרבה גופי שירותים שפעלו בתוך כל האוכלוסיות, בתוך כל היישובים, וגם אם מדי פעם הטכנאים שלנו אותרו דרך המערכת האוטומטית ונכנסו לבידוד, עדיין סיפקנו שירות, נתנו שירות, עשינו התקנות, בכל המגזרים ובכל האוכלוסיות.

ארז חסדאי: ואני חושב שזו נקודה שכן צריך לציין אותה.

ארז חסדאי: נקודה שלישית, בזק היא החברה היחידה שהיום פועלת בכל היישובים במדינת ישראל, בכל הסקטורים, בכל המגזרים.

ארז חסדאי: חבר הכנסת טאהא, מספר היישובים שבהם בזק לא פרוסה, אני חושב שאפשר למנות אותם על אצבעות של יד אחת – אין יישובים כאלה.

ארז חסדאי: יש ישוב אחד, חוסנייה בצפון, אני מניח שאתה מכיר אותו, שהוא היה ישוב לא מוכר, והוא עבר תהליך, הפך להיות ישוב מוכר, ושם יש בעיה.

ארז חסדאי: לאור פניות של הוועד המקומי והמועצה האזורית אלינו אנחנו נותנים פתרון ומענה ומקיימים שם תשתית, בסיוע גם רוח גבית של משרד תקשורת, שהעמיד לרשותנו טכנולוגיה מאוד מאוד מתקדמת בנושא הזה.

ארז חסדאי: ולכן אני חושב שאנחנו חברה שמספקת שירות בכל היישובים.

ארז חסדאי: ואין הרבה חברות, לפחות בתחום הנייח, אני לא מדבר כרגע על הסלולר, שעושה את הדבר הזה.

ארז חסדאי: לגבי הפקת לקחים – אנחנו עושים הפקת לקחים.

ארז חסדאי: אנחנו קודם כול מגבירים מאמץ בצורה מאוד מאוד משמעותית במגזר הבדואי, ששם אכן יש מקומות שהתשתיות קיימות אבל הן לא טובות מספיק, ואנחנו עובדים על לשפר את זה.

ארז חסדאי: ואנחנו גם ביחד עם משרד התקשורת סיכמנו שנגיש חבילות מורחבות, שמותאמות לעידן שבו משפחות שלפני כן ביצעו 1,000 דקות עושות 3,000 ו-4,000.

ארז חסדאי: ואנחנו נשיק, בהנחה שהמשרד יאשר, ואני מניח שהוא יאשר, שתי חבילות: אחת שכוללת שני קווים עם 5,000 דקות, שזה אמור לתת מענה לאותן אוכלוסיות של לימוד מרחוק, ועוד חבילה נוספת של 3,000 דקות.

יעקב טסלר: באיזה מחיר?

ארז חסדאי: במחיר שווה לכל כיס.

ארז חסדאי: וזה הפתרון שאנחנו מתכוונים להציע לספק.

ארז חסדאי: ואנחנו גם נפנה ללקוחות שבאמת מבצעים היקפים גדולים של שיחות על מנת שיעברו למסלול.

ארז חסדאי: זהו, אלה הם דבריי.

יעקב טסלר: תודה.

יעקב טסלר: לגבי העומסים, הניתוקים נקרא לזה, אסור גם לשכוח שבעצם מעבר לילדים שלא קיבלו את המענה מבחינת הלמידה מרחוק, הם לא יכלו לחייג למוקדי חירום – למד"א, למשטרה, לכיבוי אש, לא משנה.

יעקב טסלר: שבעצם זה לא דווקא, כשאנחנו מסתכלים על זה, שאז הוא לא השתתף בשיעור, אז הוא לא הצליח, אז הוא מקבל אחרי זה איזו השלמה מחבר או לא יודע מה.

יעקב טסלר: כשאנחנו נמצאים במקרי חירום, אז אנחנו צריכים לתת את המענה לזה.

שמואל סיידון: זה אני יכול להגיד שברשת בזק זה לא קרה.

שמואל סיידון: ברשת בזק לא היו מקרים של מה שאתה מתאר - -

יעקב טסלר: תשתיות שונות.

שמואל סיידון: זה תשתיות של סלולר, בגלל עומסים נקודתיים.

דולי דדון: הסוגיה הזאת הייתה במעקב מאוד צמוד בתקופת הקורונה בחדר מצב.

דולי דדון: עקבנו ברמה יומית, לפעמים פעמיים ביום, לגבי עומסים באזורים מסוימים.

דולי דדון: ניתנו פתרונות בחלק מהמקרים, איפה שהיה ניתן.

יעקב טסלר: את יכולה לשתף אותי קצת, איזה סוג פתרון ניתן?

דולי דדון: אני לא מהנדסת, אבל אני יודעת שלאתר מסוים יש קיבולת מסוימת של קליטת מנויים.

דולי דדון: וכאשר זה עובר את הרף, אפשר או לשנות תדר, או זה זולג לאתר אחר.

דולי דדון: חברות מכוונות את העומס לאתרים אחרים, איפה שיש בנמצא אתרים מסוימים.

דולי דדון: למיטב ידיעתי, נגיד היה בביתר עילית, באזורים של אלעד שיש שם כמה אתרים.

דולי דדון: אז הפנו חלק מהעומסים מאתר אחד לאחר.

דולי דדון: אני יודעת שבחלק מהמקרים החברות קיבלו תדרים נוספים שיעזרו להם.

יעקב טסלר: והדבר הזה מייקר?

דולי דדון: מייקר למי?

יעקב טסלר: ללקוח?

דולי דדון: לא, ממש לא.

דולי דדון: זה לא משפיע על הלקוח.

דולי דדון: כל הנושא הטכנולוגי לא משפיע על הלקוח.

דולי דדון: שוב, גם הפתרונות האלה הם מוגבלים.

דולי דדון: בחלק מהמקרים זה עזר, בחלק לא.

דולי דדון: ולכן אחת הסיבות שיושבים להפיק לקחים זה איך כן לאפשר את הלמידה מרחוק במקרה שזה יקרה שוב ולהפחית את העומסים.

דולי דדון: בוחנים עם משרד החינוך כל מיני פתרונות – לעבור אולי ללמוד באמצעות טאבלטים, ואז לעבור לאינטרנט.

דולי דדון: אנחנו יודעים שבמסגרת הקורונה הרבה מהציבור החרדי כן התחבר לקווים נייחים, והזמין אינטרנט לצורך המחשב בלבד.

יעקב טסלר: קיים, קיים.

דולי דדון: גם במגזר החרדי יש כל מיני תחומים וכל מיני סוגים של אוכלוסיות, יש כאלה שהסכימו.

יעקב טסלר: מעט, אבל קיים.

דולי דדון: נכון.

דולי דדון: היו כל מיני ניסיונות.

דולי דדון: ושוב, לכן אני אומרת שאנחנו בשיתוף פעולה מאוד הדוק עם משרד החינוך.

דולי דדון: ודרך אגב, גם עם נציגי המגזר החרדי, איך כן לאפשר להם את הצרכים שלהם וכן לתת להם פתרונות שמתאימים להם, לרבות רכישת מכשירי טלפון כאלה ואחרים שעובדים על תדרים אחרים, ואז להפחית עומסים באתרים מסוימים.

יעקב טסלר: אז באופן אוטומטי זה יפחית את העומסים.

דולי דדון: בדיוק.

דולי דדון: לנסות לאזן.

דולי דדון: יש כל מיני פתרונות שבוחנים, בחנו במהלך קורונה ועדיין בוחנים אותם.

דולי דדון: ושוב, אני מקווה שכשתסתיים הפקת הלקחים, אפשר יהיה לעדכן את חברי הוועדה בפתרונות שנמצאו.

יעקב טסלר: נשמח לקבל את העדכון.

וליד טאהא: יש לי שאלה, אדוני היושב-ראש, לגבי קווי בזק: אני מבין שיש שני סוגי קווים, קו אחד שהוא גם לצורך דיבור וקו אחד שמלבישים לו ספק אינטרנט.

וליד טאהא: מה ההבדל?

וליד טאהא: נגיד הלקוח רכש קו בזק שאין בו אפשרות דיבור, ואם הוא יחבר טלפון הוא לא יוכל לדבר?

ארז חסדאי: אני יכול לנחש שאתה מתכוון לעובדה, שלקוח שרוכש קו אינטרנט, צריך למעשה לרכוש חצי מהשירות מבזק, זה מה שנקרא התשתית, וחצי מספק האינטרנט.

ארז חסדאי: ואז זה יוצר בלבול אצל הלקוח, הוא לא יודע מי הספק שלו, לפעמים הוא יזמין מבזק מהירות של 100 ומהספק רק מהירות 40, אז הוא יקבל רק 40.

ארז חסדאי: אני חושב שיש קונצנזוס שהבעיה הזו היא בעיה של רגולציה, שאני מקווה ואני מניח שהיא בתוך תהליך של שינוי.

ארז חסדאי: ולפי מה שאנחנו שומעים, אז יש כוונה של משרד התקשורת לפתור את הבעיה הזו.

ארז חסדאי: אנחנו פועלים בתוך סביבה שהיא סביבה רגולטורית שנכפתה עלינו.

ארז חסדאי: אנחנו לא אוהבים את זה, אנחנו עושים את זה לא מבחירה אלא מכוח רגולציה.

ארז חסדאי: אני חושב שגם משרד התקשורת היום מבין שהנזק הצרכני שההפרדות האלה גורמות הוא עולה אין ערוך על התועלת, ואני מקווה שזה ייפתר.

ארז חסדאי: שוב, זה רגולציה ולא בחירה שלנו.

וליד טאהא: אוקיי.

וליד טאהא: תודה.

יעקב טסלר: ברשות, דולי, אני רוצה לפנות אלייך.

יעקב טסלר: אני מאוד שמח על החלק הזה של משרד החינוך.

יעקב טסלר: אני אישית חושב שמשרד החינוך היו צריכים לקחת חלק מהנטל של הדבר הזה.

יעקב טסלר: אני לא רוצה להיכנס לזה, על זה אני מתכוון לעשות דיון בנפרד.

יעקב טסלר: אבל ממש ב-60 שניות אני אתעכב על זה, אני אשתדל.

יעקב טסלר: זה לא סוד שאחת מהחריגות, כתוצאה ממה שאנחנו רואים, אני מדבר כרגע בנייחים, נקרא לזה הם קווי התוכן.

יעקב טסלר: ובוא ניקח לדוגמה, אם במגזר החרדי יש את קו הקורונה קראו לזה, שזה בעצם המקום היחיד שדרכו היו יכולים להתעדכן, מה קורה באזור שלך, כמה חולים יש, שאר הדברים, וכמו שציינתם קודם, שיעורי תורה, וכל אחד אם היה יכול לצאת לבית הכנסת כל יום בשגרה היה לו את השיעור שלו, אבל עכשיו הוא עשה את זה בדברים אחרים.

יעקב טסלר: אני חושב שאם משרד החינוך היה לוקח על עצמו – לא מדבר על השיעורים הפרטיים שעשה בבית כנסת, אבל המסה העיקרית שזה בעצם הלמידה מרחוק, לא זה המקום להיכנס לתחלופה איך אפשר לעשות את זה, כן לדעתי היו צריכים לשקול ביטול מסוים של התקש"ח, היינו יכולים לפתור הרבה בעיות, שזה אומר גם על התשתיות, פחות עומסים, וגם על החלק הזה.

יעקב טסלר: אבל כמו שציינתי, עברתי נראה לי את ה-60 שניות, אז אני כרגע - - -

ארז חסדאי: אני יכול 30 שניות להתייחס לנקודה?

יעקב טסלר: גם 60.

ארז חסדאי: משרד התקשורת פנה אלינו וחיבר אותנו למשרד החינוך, מכיוון שבזק היא חברה ששמה הרבה דגש על שרידות וגיבוי.

ארז חסדאי: כמו ששמוליק אמר, אצלנו לא היו בעיות של נפילות כתוצאה מעומסים.

ארז חסדאי: ואנחנו הגשנו למשרד החינוך פתרון לפלטפורמה ללימוד המוני ולימוד מרחוק.

ארז חסדאי: אני מעודכן, אני לא בתוך הפרטים של הנושא הזה, אני עשיתי רק את החיבור בין משרד החינוך לבין החטיבה העסקית, ווידאתי שבזק מספקת פתרון.

ארז חסדאי: ממה שאני מכיר, הפתרון הזה מתקדם ואני מקווה שהוא ייושם במהרה.

ארז חסדאי: אני חושב שהוא יענה על הנקודה שהעלית.

יעקב טסלר: אני שמח לשמוע.

יעקב טסלר: בקצרה ממש, אנחנו לקראת סיום, אני ארצה לשמוע, נמצאת איתנו בזום קרן מהוט.

יעקב טסלר: שלום לך, קרן.

יעקב טסלר: קודם כול רציתי להודות לך על שיתוף הפעולה שיש לך עם הוועדה.

יעקב טסלר: התעדכנתי לפני הוועדה על התשובה החיובית והמשמחת שנתתם.

יעקב טסלר: ונמשיך הלאה לעבוד בצורה יעילה.

יעקב טסלר: ותמיד תוכלו לבשר דברים משמחים ללקוחות.

יעקב טסלר: זה ראשית כול.

קרן יהב: אני שמחה מאוד.

קרן יהב: וכמובן שאתם מוזמנים תמיד לפנות אליי, בכל סוגיה שתעלה בפניכם, כדי שנוכל לבדוק אותה וכמובן לפתור על הצד הטוב ביותר.

יעקב טסלר: תודה.

יעקב טסלר: היה לכם משהו ספציפי מבחינת

יעקב טסלר: כם בעניין הזה שאנחנו דיברנו?

יעקב טסלר: איזה הערה, הארה?

יעקב טסלר: לא במיוחד.

קרן יהב: אנחנו פועלים בהתאם להחלטת המשרד ביחס למפ"אות האחרות, מה שעופר הסביר, בעצם לתקופה של אפריל-מאי.

קרן יהב: חלק זיכינו, חלק מלכתחילה.

קרן יהב: מי שחרג מדקות השיחה שלו או מהחבילה שהייתה לו, בעצם חויב על פי כמות הדקות שהוא עשה לפי החבילות שיש לדוגמה בהוט.

קרן יהב: אז בפועל רוב הלקוחות שכן ביצעו חריגה חויבו לפי החבילה הבאה שלהם.

קרן יהב: וחלק מהלקוחות שיש לתקופות האחרות, אז אני כן יודעת שמבוצעים פה זיכויים.

יעקב טסלר: תודה, תודה.

יעקב טסלר: מפרטנר נמצאים איתנו?

יעקב טסלר: יהב דרורי נמצאת?

יעקב טסלר: נעבור הלאה?

יעקב טסלר: סלקום – הראל עמית?

הראל עמית: כן, אני נמצא.

הראל עמית: שלום רב, אני מנהל תחום רגולציה בסלקום.

הראל עמית: אין לי כל כך מה להוסיף, עופר סקר את הכול לפרטי פרטים, גם בסלולר, גם בנייח.

הראל עמית: אנחנו נקטנו כמה צעדים מיוזמתנו עוד לפני שמשרד התקשורת התערב בסלולר, כמו לתת קווי שיחות ללימודים מרחוק, קווים ללא תשלום; הפחתנו גם עלויות חריגה; לציבור הרחב גם אפשרנו למשל זום ללא תשלום.

הראל עמית: וברגע שמשרד התקשורת החליט את ההחלטות שלו, התיישרנו לפי ההחלטות.

יעקב טסלר: תודה, תודה.

יעקב טסלר: אבי גרוסמן נמצא איתנו?

יעקב טסלר: עופר מרום איתנו?

יעקב טסלר: התייאש.

יעקב טסלר: אנחנו לקראת סיכום.

יעקב טסלר: קודם כול, אני רוצה גם להודות, הטרחתם את עצמכם להגיע לפה, כל אחד.

יעקב טסלר: ולבזק גם על שיתוף הפעולה הפורייה המדהימה שאתם נותנים.

יעקב טסלר: כל תשובה שעונים אנחנו שמחים עם התשובה.

יעקב טסלר: אנחנו יודעים גם שלפעמים התשובה היא לא.

יעקב טסלר: אבל כשאנחנו יודעים שהתשובה היא לא זה אחרי הרבה הרבה מחשבה, אז מקבלים את זה.

יעקב טסלר: בפרט אם התשובה חיובית, אז ודאי אנחנו מודים ושמחים.

יעקב טסלר: זה ברור.

יעקב טסלר: ברשותכם, אני רוצה לסכם.

יעקב טסלר: כמו שדולי ציינה קודם, הנושא של המזומן, לראות שאנשים אלה באמת ששילמו כבר, ולא נכנס לכיסים מאיפה היה להם, מה היה להם, אבל בפועל הם שילמו, איך הם מקבלים את הידיעה שהם מקבלים חזרה את הזיכוי.

יעקב טסלר: אני אשמח, כמו שדיברנו, לקבל את מספר המנויים, כמה שזוכו.

יעקב טסלר: הפקת לקחים – מה שאתם אומרים שאתם תוך כדי אירוע ובודקים את זה.

יעקב טסלר: להתעדכן גם ממשרד החינוך, כפי שציינתי ב-60 שניות, נראה לי שאתם הבנתם בדיוק למה אני מתכוון.

יעקב טסלר: ואני שוב חוזר ואומר: אני אישית חושב שאנחנו צריכים לתת את הדעת, ואולי לפנים משורת הדין, אם אני יכול ככה לומר, על התקופה הנוכחית שכרגע אנחנו יושבים, שיש כאלה שזקוקים – זקוקים.

יעקב טסלר: נכון, לא האריכו את התקש"ח ואנחנו לא במצב חירום – מסכים.

יעקב טסלר: זאת אומרת, אתם מוגבלים באיזשהו מקום, אנחנו לא נמצאים במצב חירום.

יעקב טסלר: אבל בפועל, אם אנחנו מסתכלים על אלה שיש להם את ההוצאות האלה, ובנוסף, כמו שדיברנו, על ההוצאות המרובות שיש להם, תוך כדי אני חושב שברגע שיאשרו את זה לתחילת השנה החדשה, אולי רטרו, אני לא יודע איך נוכל להגיע לאותם אנשים שהיו בבית, אם יש את הדרך לבדוק את זה, אבל סוף מעשה במחשבה תחילה, לשים את הדעת על זה.

יעקב טסלר: כמובן הנושא של הניתוקים.

יעקב טסלר: ידידי, התשתיות בכל המקומות.

יעקב טסלר: אני אישית גר באשדוד באזור מסוים, שבוא נאמר ככה: אצלי בבית החליטו לרכוש ניידים.

יעקב טסלר: אז שמעתי, אני לא כל הזמן בבית, אבל כששאלו אותי אם אני יודע לומר, ולא ידעתי לומר, מה אתה מציע?

יעקב טסלר: גולן, סלקום, הוט מובייל, רמי לוי?

יעקב טסלר: אבל אומרים שפה באזור אין את זה, פה באזור אין את זה.

יעקב טסלר: זאת אומרת, זה הפך לאיזה נושא מסוים.

יעקב טסלר: אין איזה עדיפות מסוימת בגלל השם, רק רוצים את השירות.

יעקב טסלר: אז באופן כללי אני מדבר.

יעקב טסלר: בבזק, כפי שציינת, זה שונה הסיפור הזה.

יעקב טסלר: זה החלק הזה.

יעקב טסלר: לגבי התשלומים לאלה שקשה להם – בוא נאמר, אולי לתת את האפשרות, אם זה שייך.

יעקב טסלר: קיבלתי פשוט פניות בדבר הזה, הם אומרים: אין לנו 200 שקלים, אנחנו כרגע 1,500–2,000 - - -

דולי דדון: תראה, מי שפונה לחברה ואומר: יש לי קושי לשלם, ברוב המקרים החברות באות לקראת ומציעות פתרונות – לפרוס את זה לתשלומים, כל מיני.

דולי דדון: אנחנו לא יכולים לאלץ אותם לעשות את זה, אין רגולציה כזאת.

דולי דדון: אבל אנחנו יודעים משיתוף הפעולה עם החברות, שהן כן נותנות פתרונות לאנשים שפונים ומבקשים דברים.

דולי דדון: אז שוב, אני מזמינה לפנות אלינו, או ישירות לחברות, בכתב, לציין את הקושי, להסביר.

יעקב טסלר: יש חריגים.

דולי דדון: אני מניחה שייתנו לאנשים שיבקשו את האפשרות לפרוס חלק מהתשלומים.

דולי דדון: לפעמים הם מתחשבים.

דולי דדון: וגם לגבי זיכוי רטרואקטיבי, בחלק מהמקרים הם התחשבו וזיכו על סכומים.

דולי דדון: לא תמיד על כל הסכום, אבל על סכומים נכבדים.

דולי דדון: אני ראיתי לא מעט זיכויים עוד לפני ההסדרה וההסדר שמשרד התקשורת קבע.

דולי דדון: אז שוב, תמיד אפשר לפנות, מומלץ לפנות ולנסות.

יעקב טסלר: אני מודה לכולכם שהשתתפתם, ולאה שהשתתפו בזום.

יעקב טסלר: ואני קורא מכאן לכל אלה שצופים בנו: אל תחשבו פעמיים, אל תהססו, תפנו לוועדה.

יעקב טסלר: יש פה אנשים מקסימים, יש פה אנשים שנותנים את הכול מעל ומעבר ורוצים לסייע.

יעקב טסלר: וכמו שאנחנו ראינו היום עם מי שישבנו, שהם קשובים וערים.

יעקב טסלר: ואני מקווה בשביל כולם שאנחנו נוכל להצליח, בעזרת השם, לתת את המענה.

יעקב טסלר: ושהתקופה הנוכחית, איפה שאנחנו נמצאים כרגע, שאף אחד לא יודע לומר מתי זה יסתיים, אבל אנחנו מתפללים ומקווים שאנחנו נגיע לסיום הדבר הזה, ושנוכל להיכנס לשגרה הרגילה.

יעקב טסלר: אל תחשבו שלא נפנה אליכם בשגרה הרגילה, יש הרבה דברים.

דולי דדון: בשמחה רבה.

דולי דדון: ותודה.

יעקב טסלר: תודה רבה לכולכם.