ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 10, 2020-06-29 10:30

דוד ביטן: אני מתכבד לפתוח את הישיבה שעוסקת בייצוג הולם בקרב עובדי המדינה לעולים חדשים ובכללם בני העדה האתיופית.

דוד ביטן: זה עלה באחד הדיונים האחרונים והחלטנו לטפל בזה כיוון שזה לא מיושם.

דוד ביטן: בגדול זה לא מיושם.

דוד ביטן: אנחנו מבינים את זה.

דוד ביטן: הייתי רוצה שהיועצת המשפטית תסביר לנו מה קורה מבחינת מערכת החוקים, דבר ראשון, ואחר כך הייתי רוצה שנציבות שירות המדינה גם תתייחס לזה.

שלומית אבינח: יש פה גם את הממ"מ, אורלי אלמגור לוטן.

דוד ביטן: הממ"מ, אוקיי, גם הממ"מ.

דוד ביטן: אני גם רוצה לדווח שבהמשך לדיונים שיהיו לנו, משרד הביטחון הגיש הצעת חוק בנושא של המימוש החלקי של המענק, לדעתי מה שכתבו שם לא מספיק, אבל אנחנו נדבר על זה בוועדה.

דוד ביטן: החוק הזה עבר מוועדת העבודה והרווחה אלינו ואנחנו נטפל בזה בתוך כמה ימים ונסיים את העניין הזה.

דוד ביטן: לוועדת העבודה והרווחה יש כל כך הרבה חוקים שהיא לא הייתה מתחילה אפילו לטפל בזה, אולי בעוד חצי שנה, אז אנחנו ככה זירזנו את העניין.

דוד ביטן: בבקשה, היועצת המשפטית.

מרב תורג'מן: כן, אדוני.

מרב תורג'מן: אני אסקור בקצרה את החוקים שמהווים את התשתית לחובה לתת ייצוג הולם, גם של ועדת העלייה והקליטה וגם מה שבסמכות ועדת החוקה.

מרב תורג'מן: בחודש מרץ 2011 אישרה הכנסת את הצעת החוק להרחבת הייצוג ההולם של בני העדה האתיופית בשירות הציבורי, תיקוני חקיקה.

מרב תורג'מן: מטרת החוק הייתה לסייע בקליטתם והשתלבותם של אוכלוסיית העולים מאתיופיה ובני משפחתם ובעיקר לסייע לקליטתם בשוק העבודה מתוך הבנה שזה אחד החסמים המשמעותיים ביותר לקליטה מיטבית.

מרב תורג'מן: החוק תיקן ארבעה חוקים שונים, אחד זה חוק החברות הממשלתיות ונקבע בו פרק חדש שעניינו ייצוג הולם בקרב עובדי החברות הממשלתיות שלהן יותר מ-50 עובדים, בכל המשרות והדירוגים, נקבע שיינתן ביטוי לבני העדה האתיופית והכוונה למי שהוא או אחד מהוריו נולדו באתיופיה ואין מגבלה של זמן.

מרב תורג'מן: נקבעו גם חובות על הדירקטוריון של החברה הממשלתית לפעול לייצוג הולם בקרב העובדים, לקבוע יעד ולנקוט את האמצעים הדרושים כדי להגיע ליעד, לייעד משרות, לתת העדפה מתקנת במכרזים, וכאן נכנסת הוועדה, נקבע שחברה ממשלתית תגיש לרשות החברות הממשלתיות אחת לשנה דין וחשבון לגבי ביצוע הוראות החוק ופירוט הנתונים ורשות החברות הממשלתיות מגישה לממשלה, לנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה וגם לוועדת העלייה והקליטה אחת לשנה דוח על יישום החוק.

דוד ביטן: הדוח הזה הוגש אי פעם?

מרב תורג'מן: הדוח הזה באופן עקרוני מוגש אחת לשנה, יש איחורים, לפעמים גם - - -

שלומית אבינח: הדיון האחרון התקיים ב-2018.

דוד ביטן: ולפי הדוחות האלה מה?

דסטה גדי יברקן: קטסטרופה.

יואל רזבוזוב: זה מיושם, אבל חלקית.

דוד ביטן: זה לא מיושם, בקיצור.

דוד ביטן: אז מה הם מגישים בדוח?

דוד ביטן: 'קלטנו אתיופי אחד', מה?

שלומית אבינח: אבל, דוד, עולים חדשים, לא דווח - - -

מרב תורג'מן: אני כבר אגיע לזה, אבל עולים חדשים - - -

דוד ביטן: אבל זה לגבי העדה האתיופית?

מרב תורג'מן: זה לגבי העדה האתיופית.

מרב תורג'מן: הסדר דומה נקבע גם לגבי תאגידים סטטוטוריים ושר המשפטים צריך להגיש לוועדה אחת לשנה דוח על היישום.

דוד ביטן: מה הסנקציות בחוק?

שלומית אבינח: אין.

דוד ביטן: אין סנקציות בחוק?

מרב תורג'מן: אין סנקציות בחוק.

דוד ביטן: נו, אז מה?

דוד ביטן: מי רשאי פה לתת סנקציות?

מרב תורג'מן: או רשות החברות הממשלתיות, ככל שיש בסמכותם, או לשר המשפטים לגבי תאגידים סטטוטוריים.

יואל רזבוזוב: מה עם עולים חדשים?

שלומית אבינח: לא היה דיווח בכלל.

מרב תורג'מן: אני אגיע כבר לעולים חדשים.

מרב תורג'מן: ייצוג הולם לבני העדה האתיופית נקבע גם בפקודת העיריות וגם בפקודת המועצות המקומיות ובעניין הזה שר הפנים אמור להגיש לוועדה, נדרש להגיש לוועדה אחת לשנה את הדוח.

דוד ביטן: ומוגש?

שלומית אבינח: לא.

מרב תורג'מן: שם יש בעיה, אנחנו מכירים את זה כבר כמה שנים, יש ככל הנראה בעיה באיסוף החומר מכל הרשויות המקומיות שחלקן מגישות למשרד הפנים וחלקן לא וברוב השנים הדוח הזה הוגש באופן חלקי, לא היו בו נתונים לגבי כלל העיריות והמועצות המקומיות.

מרב תורג'מן: חוק שירות המדינה (מינויים), שהוא אינו בסמכות ועדת העלייה והקליטה אלא הוא בסמכות ועדת החוקה, גם הוא מעגן חובת ייצוג הולם וחובת הייצוג ההולם שם היא באמת לכלל העולים החדשים ולבני העדה האתיופית.

דוד ביטן: מה זאת אומרת זה לא בסמכותנו?

דוד ביטן: כתוב בחוק סמכות ועדה איזה?

מרב תורג'מן: הוועדה שדנה וגם חובת הדיווח היא לוועדת החוקה.

דוד ביטן: כתוב?

מרב תורג'מן: כן, כתוב במפורש שחובת הדיווח היא לוועדת החוקה.

דוד ביטן: למה לא לוועדת עלייה וקליטה?

מרב תורג'מן: אדוני יכול לבחון את העניין הזה, אנחנו נדבר על זה, אבל בכל אופן לגבי עולים חדשים ההוראה נוספה רק ב-2016 כך שאני מניחה שהפרספקטיבה היא פחות רחבה.

דוד ביטן: שמה אומר החוק לגבי עולים חדשים?

יואל רזבוזוב: כמה שנים זה עולה חדש?

מרב תורג'מן: עד 12 שנים.

מור ברזני: לא, זה מי שעלה בהיותו בגיר וטרם חלפו 12 שנים מיום עלייתו.

שלומית אבינח: כתוב לך במסמך של הממ"מ.

מרב תורג'מן: ולגבי בני העדה האתיופית, זה אותו דבר, מי שהוא או הוריו נולדו.

דוד ביטן: מה האחוזים באתיופים ומה האחוזים ב – שחייבים לקלוט?

מרב תורג'מן: אין התייחסות באחוזים, אין התייחסות ליעד.

מרב תורג'מן: אני מניחה שנציגת הנציבות תציג את זה.

דוד ביטן: ממה נובע שצריכים - - -

יואל רזבוזוב: יחס באוכלוסייה.

מור ברזני: חוק שירות המדינה (מינויים) מטיל חובה על נציב שירות המדינה להמליץ לממשלה על יעדים ביחס לכל אחת מהאוכלוסיות.

דוד ביטן: נו, ויש המלצה כזאת?

מור ברזני: ביחס ליוצאי אתיופיה היעד שנקבע הוא כפי שיעורם באוכלוסייה, שזה יעד שבעינינו הוא יעד טוב, אפקטיבי, כי בעצם - - -

דוד ביטן: ולעולים חדשים מה?

מור ברזני: לעולים חדשים לצערי טרם נקבע יעד ואנחנו עכשיו נמצאים בעבודת מטה יחד עם משרד העלייה והקליטה כדי לקבוע יעד, כששוב נקודת הייחוס שלנו היא שיעורם באוכלוסייה.

דוד ביטן: אבל מה כוללת ההעדפה הזו?

דוד ביטן: הם חייבים לקלוט עובדים, או שאם יש שוויון בין שני מועמדים הם חייבים לקלוט את המועמד?

מרב תורג'מן: גם וגם.

מרב תורג'מן: יש שתי חלופות, אחת באמת לייעד משרות, דבר שני זה העדפה מתקנת, זאת אומרת שאם יש לך שני מועמדים בעלי אותם כישורים אתה רשאי להעדיף כדי לעמוד ביעדים את העולה החדש.

דוד ביטן: בקיצור אף אחד לא מיישם את זה, לא בעיריות, לא בממשלה, לא בתאגידים, לא בכלום.

דוד ביטן: אף אחד לא מיישם, אז איך רוצים שעולים חדשים יעבדו?

דוד ביטן: רק אם יש לו יכולת כמו מהנדס, רופא, דברים מהסוג הזה, רק אז, מעבר לזה אין שום מומחיות.

מרב תורג'מן: שפה אתה מכיר גם את הבעיה של המרת הרישיונות.

דוד ביטן: כן, זה עוד משהו, אבל אני אומר, אז איפה פה ה – ?

מור ברזני: אז תיכף אני אסקור מה - - -

שלומית אבינח: אני רוצה הערה לסדר.

שלומית אבינח: כמנהלת הוועדה אני רוצה להדגיש לפרוטוקול שבכנסת ה-20 קיימנו בנושא הזה את רשות החברות, השלטון המקומי ונציבות שירות המדינה בדיון אחד, השנה החלטנו להפריד את זה כי זה יותר יעיל ויותר נכון, בעיניי, והוועדה תקיים דיון נפרד עם רשות החברות הממשלתיות ועם השלטון המקומי.

דוד ביטן: כן, אבל אין סנקציות אז הם לא מיישמים את זה.

דוד ביטן: טוב מאוד שהם מגישים לנו דוח לוועדה, באמת זה יפה מאוד.

יואל רזבוזוב: יושב הראש, אני רוצה ממש משפט.

דוד ביטן: אבל תכלס אין בזה כלום, קצת על האתיופים אני יודע שפה ושם, אבל לא יותר.

מור ברזני: לא, תיכף אני אסקור מה נציבות שירות המדינה עושה.

דוד ביטן: תיכף אנחנו נראה מה אתם עושים בעניין הזה.

יואל רזבוזוב: משפט.

יואל רזבוזוב: עוד בכנסת ה-19, כשהייתי יושב הראש, קיימנו איזה ארבעה דיונים, לדעתי, אפילו יותר, בנושא.

יואל רזבוזוב: באמת קיימת בעיה, גם דוחות חלקיים, הדיווח הוא חלקי, רשויות מקומיות לא דיווחו, כן יש חברות ממשלתיות שמשתדלות, חברת חשמל אני זוכר, השאלה בסוף גם באיזה תפקידים אותם העולים נמצאים.

דוד ביטן: חברת החשמל משתדלת, אבל לא לגבי עולים חדשים, היא משתדלת לגבי דרוזים - - -

יואל רזבוזוב: לא, גם כלפי יוצאי העדה האתיופית, אבל בסופו של דבר, כמו שאמרתי בסוף, הם כותבים 60-50 עובדים ובסוף אתה מסתכל במה עובדים, עובדים בניקיון, אתה לא רואה במשרות שהיינו רוצים לראות אותם.

דוד ביטן: עם זה יש בעיה.

דוד ביטן: אתה יכול לדרוש שוויון, אבל לא לדרוש שוויון גם במסגרת, זו בעיה קצת.

דוד ביטן: אבל אתה יודע מה?

דוד ביטן: שיקבלו קודם כל.

יואל רזבוזוב: כמו שאמרנו, מבחינת העדה האתיופית יש אנשים שנולדו פה והתחנכו ויש להם תארים והם יכולים להשתלב בדיוק כמו כולם.

יואל רזבוזוב: אם אנחנו מדברים על עולים חדשים אז יש אנשים שהביאו התמחות והם מומחים לא פחות עם רקע וזה עניין של שפה, אבל ב-12 שנים אפשר ללמוד עם את השפה, אז גם הם יכולים להשתלב.

יואל רזבוזוב: עוד פעם, יש פה אינטרס, אני לא רוצה פה להרחיב ולהגיד, אבל הרבה זה חבר מביא חבר וזה.

יואל רזבוזוב: אנחנו מדינת עלייה, אנחנו צריכים לתת לעולים חדשים הזדמנות שווה ופה הדיון בוועדה הזו הוא בדיוק אמור לתת - - -

שלומית אבינח: אבל בארבע השנים האחרונות לא היה בכלל דיון על שילוב עולים חדשים בשירות המדינה, לא התקיים בכלל.

יואל רזבוזוב: נכון.

יואל רזבוזוב: אני בכלל לא ידעתי שהעולים החדשים בתוך הסיפור הזה.

דוד ביטן: כן, אבל עלינו על זה.

יואל רזבוזוב: אז חשוב שאנחנו עושים את זה וצריך לראות באמת מה עושים.

דוד ביטן: טוב, עוד חבר כנסת רוצה להתייחס?

אנדרי קוז'ינוב: סליחה על האיחור.

דוד ביטן: מי את?

דוד ביטן: רק תגידי לנו.

אורלי אלמגור לוטן: אורלי אלמגור לוטן, אני ראש צוות בממ"מ.

אורלי אלמגור לוטן: אז ממש בשתי דקות כי מור מהנציבות תציג אחריי אז בלי להיכנס לנתונים.

אורלי אלמגור לוטן: בהמשך למה שחבר הכנסת רזבוזוב אמר אנחנו סקרנו גם את יוצאי אתיופיה וגם את העולים החדשים בשירות המדינה, אבל יש כאן שתי קבוצות שהן שונות מבחינת ההשתלבות שלהן.

אורלי אלמגור לוטן: אם אצל יוצאי אתיופיה יש יותר מהכמה ופחות מהאיך, כלומר באיזה תפקידים הם מועסקים, אצל העולים החדשים אנחנו רואים שיש פחות מהכמה, לעומת האחוז באוכלוסייה וזה שלא קבעו יעד, אבל יש יותר מהאיך, זאת אומרת התעסוקה שלהם, רואים שהם מועסקים בתפקידים מקצועיים.

אורלי אלמגור לוטן: כאן אני רוצה להגיד עוד משהו בהמשך למה שחבר הכנסת רזבוזוב אמר, שבאמת הדוחות של הנציבות הם מאוד מפורטים, מה שאין בהם, ובעבר למיטב זיכרוני כן היה, ואני חושבת שאם מור פה אז אולי תיקחו את זה לתשומת ליבכם, זה ההתייחסות לסוגי התפקידים שבהם מועסקים יוצאי אתיופיה והעולים החדשים וכל הקבוצות בכלל שמחויבות בחוק.

דוד ביטן: כמה קלטו, למשל, בשנת 2019?

אורלי אלמגור לוטן: אז שוב, את המספרים אני מעדיפה שמור תציג, יש לה את הכול, אבל עניין התפקידים הוא משמעותי.

אורלי אלמגור לוטן: אני לא יודעת, משפטית אולי מרב תוכל להרחיב, מה שאני קוראת זה שהחוק מדבר על ייצוג הולם בכל הדרגות והמקצועות בכל המשרדים ויחידות הסמך ולכן יש כאן מקום, כשמסתכלים על הייצוג ההולם, להסתכל במה הם מועסקים.

אורלי אלמגור לוטן: לא צריך תפקיד תפקיד, אבל מקובל להסתכל על דירוגים, מי מועסק בדירוג המנהלי - - -

דוד ביטן: אני מבין את זה, אבל קודם כל שייקחו ואחר כך נתווכח לאיזה תפקידים.

דוד ביטן: הם גם לא לוקחים.

אורלי אלמגור לוטן: יש גם עניין, יוצאי אתיופיה כרגע בכלל שירות המדינה עומדים בהחלטת הממשלה, לפי כלל שירות המדינה, יש שונות מאוד מאוד גדולה בין המשרדים.

אורלי אלמגור לוטן: יש המון במערכת הבריאות, יש פחות באופן יחסי בשירות המדינה.

אורלי אלמגור לוטן: רוב יוצאי אתיופיה מועסקים בתפקידים בדירוגים מנהליים, הרבה יותר ממה שמועסקים כלל עובדי המדינה.

אורלי אלמגור לוטן: אצל העולים החדשים המצב הוא שונה, העולים החדשים יותר מועסקים בתפקידים מקצועיים, יש פחות עולים, אבל הם מועסקים בתפקידים מקצועיים.

אורלי אלמגור לוטן: יש פחות בכירים יוצאי אתיופיה בשירות המדינה.

אורלי אלמגור לוטן: אז כן יש כאן עניין של ותק בשירות המדינה והתקדמות.

אורלי אלמגור לוטן: שני דברים שכן צריך לשים לב בנציבות כרגע, האחד, כשמסתכלים על תכניות שנועדו לקדם אנשים בשירות המדינה, כמו צוערים בשירות המדינה, שזו תכנית שבאמת מיועדת לקהל שמגיע מבחוץ, יש מועמדים יוצאי אתיופיה, אין בשנים האחרונות לא יוצא אתיופיה ולא עולים חדשים בתכנית.

אורלי אלמגור לוטן: וכאן זה לא כמו תכניות הבכירים האחרות שכבר צריך להגיע אליהם כבכירים.

אורלי אלמגור לוטן: דבר שני, הייתה קליטת עובדי קבלן מסיבית בשנים 2017-2016 למערכת הבריאות במסגרתה נקלטו גם לא מעט יוצאי אתיופיה.

אורלי אלמגור לוטן: זה לפי מה שכתוב בדוח מה שהקפיץ את המספר של הסך הכול.

אורלי אלמגור לוטן: כן מוזכר בדוח שדובר על זה שייבנו תכניות של קידום ושילוב של העובדים אחר כך בתפקידים אחרים.

אורלי אלמגור לוטן: אנחנו עכשיו כמה שנים אחרי, צריך גם להסתכל על זה, איפה העובדים שנקלטו, עובדי הקבלן, האם באמת יש תכניות לשלב אותם בתפקידים אחרים.

דוד ביטן: מה שעשית בטבלאות, הטבלה השנייה של העולים החדשים, זה כולל אתיופים?

אורלי אלמגור לוטן: לא, אנחנו הפרדנו בין יוצאי אתיופיה לבין עולים חדשים.

דוד ביטן: נציבות שירות המדינה פה?

מור ברזני: כן.

דוד ביטן: קודם כל אני מבקש שהממשלה תקבל החלטה לגבי אחוז הייצוג ההולם של עולים חדשים.

דוד ביטן: ברגע שאין אז גם אי אפשר לעשות כלום, הם יכולים לקבל אחד, הם יכולים לקבל ארבעה, זה לא משנה.

דוד ביטן: מתי אתם עושים את זה?

מור ברזני: בתוך חודשיים אנחנו נביא המלצה לממשלה לקביעת יעד של עולים חדשים.

דוד ביטן: באתיופים יש, נכון?

מור ברזני: באתיופים יש.

דוד ביטן: כמה האחוז של האתיופים?

מור ברזני: 1.7, 1.8.

דוד ביטן: אז כמה לדעתך בעולים חדשים צריך להיות האחוז?

מור ברזני: שיעורם של העולים החדשים על פי נתוני הלמ"ס באוכלוסייה הוא משהו כמו 3.5%-3% ואני חושבת שהיעד יכוון לשם.

יואל רזבוזוב: 350,000, 400,000 ב-12 שנים האחרונות, אם אנחנו מדברים.

מור ברזני: על פי נתוני למ"ס, 3.5%-3% מהאוכלוסייה בישראל בכוח העבודה הם עולים חדשים.

דוד ביטן: זה בקליטה חדשה או צריכים לאזן רטרואקטיבית?

מור ברזני: לא, זה מי שעלה וטרם חלפו - - -

דוד ביטן: לא, לא על זה אני מדבר.

דוד ביטן: נגיד סתם דוגמה יש בעירייה מסוימת 1,000 עובדים, 3% נקודה משהו זה 35, נכון?

דוד ביטן: אז הם צריכים לקבל לפי זה איזון שנתי שמתחילים או צריך רטרואקטיבית?

מור ברזני: הם צריכים לפצות, הם צריכים להגיע ל-3.5% מסך הייצוג.

דוד ביטן: כן, אבל איך הם עושים את זה?

דוד ביטן: נגיד בשנה הראשונה הם צריכים לקלוט את כל ה-35, או מספיק שיעשו את זה - - -

מור ברזני: אז באמת אתה נוגע באחד האתגרים של הנושא.

מור ברזני: אנחנו צריכים להאיץ תהליכים של פערים שנוצרו במשך שנים, אתה צודק, הדבר הזה הוא קשה, אבל זה התפקיד שלנו.

דוד ביטן: אז בהחלטת ממשלה צריכים לקבוע יעד שנתי?

דוד ביטן: איך אנחנו מתקדמים לאחוז הזה?

דוד ביטן: לא די בזה שקובעים את האחוז, הרי הם לא יבואו, עיריית תל אביב, ויעשו את זה בשנה אחת, היא לא יכולה לעשות את זה, אבל צריך להיות נגיד בטווח של חמש שנים איך הם מגיעים ליעד הזה.

דוד ביטן: בשנים הראשונות הם צריכים לקבל יותר.

יואל רזבוזוב: זה תקנים, אולי במכרז, יש העדפה במכרז.

דוד ביטן: מי אחראי על רשויות מקומיות?

מור ברזני: משרד הפנים.

דוד ביטן: יש שם נציבות שירות מדינה כזאת שלהם?

מור ברזני: כן.

דוד ביטן: ובתאגידים, אתם?

מור ברזני: רשות החברות.

דוד ביטן: אז אני שואל אותך שאלה, האם משרד הפנים או רשות החברות או אתם יכולים – אתם צריכים לאשר תקנים, נכון?

דוד ביטן: תקנים חדשים או תקנים קיימים?

מור ברזני: לאשר באיזה מובן?

דוד ביטן: לקבלת עובדים.

דוד ביטן: נגיד עכשיו משרד הבריאות צריך לקבל השנה 200 עובדים, אתם מאשרים את זה מראש?

מור ברזני: זה נעשה יחד עם האוצר.

דוד ביטן: לא, בסדר, חכי עם האוצר, אתם מאשרים את זה מראש?

מור ברזני: כן.

דוד ביטן: אז למה שלא תודיעו לכל משרד ממשלתי שאתם לא תאשרו שום דבר עד שלא יראו איך הם מתקדמים לכיוון הזה?

מור ברזני: זה לגמרי הצורה שבה נציבות שירות המדינה עובדת, וגם בדיוני תקציב ובדיוני התקינה לשנה הבאה בעצם התפיסה היא שהם צריכים להציג לנציבות שירות המדינה איך הם מגיעים - - -

דוד ביטן: לא, כתנאי לאישור.

דוד ביטן: את צריכה לאשר להם את המשרות?

מור ברזני: כתנאי לאישור.

מור ברזני: אחת לשנה - - -

דוד ביטן: כל מכרז את מאשרת להם מראש?

מור ברזני: לא.

מור ברזני: לא כל מכרז, אבל אחת לשנה מדברים על תכנון התקנים שצפוי המשרד לקלוט.

דוד ביטן: זה לא מספיק.

דוד ביטן: אתם צריכים לקבוע, צריך לדבר עם נציב שירות המדינה שייתן הנחיה שלא מאשרים, אפילו לא מכרזים פנימיים, עד שהם לא מראים לכם התקדמות בכיוון הזה, אחרת אין טעם.

דוד ביטן: מה זה פעם בשנה בדיוני תקציב?

דוד ביטן: בדיוני תקציב מאשרים תקנים בלבד, הם לא מאשרים מכרזים.

דוד ביטן: אתם צריכים לעצור את זה לתקופה מסוימת.

דוד ביטן: עד שלא תראו לנו במשרד הממשלתי שאתם מתקדמים ליעד אנחנו לא נאשר לכם שום דבר, למה לא?

דוד ביטן: פעם אחת ולתמיד תעמידו את הדברים האלה בתוך העניין.

דוד ביטן: וגם משרד הפנים וגם רשות החברות צריכים לעשות את זה ואז תהיה התקדמות לכיוון.

דוד ביטן: אם לא, לא תהיה שום התקדמות.

דוד ביטן: זה טבעי גם, כשיש מכרז אז קולטים מה שאפשר וממשיכים הלאה.

אורלי אלמגור לוטן: היושב ראש, נציב שירות המדינה התבטא ככה בנובמבר 2019 בוועדת הכספים כשהיה הדיון בנוגע לאפשרות ובאמת הוא אמר שהם מתכוונים לעשות, זו אחת השאלות ששאלנו את הנציבות, הוא אמר שהם יבחנו אפשרות להשתמש כנגד משרדים שלא עומדים ביעדי הייצוג ההולם בדיוק בסנקציה הזאת, של לכפות עליהם יותר מכרזים שהם מכרזים ייעודיים.

אורלי אלמגור לוטן: שאלנו את הנציבות, ובאמת כמו שמור אמרה, מה שקיבלנו כתשובה זה שנציבות שירות המדינה טרם סיימה לגבש את המדיניות.

אורלי אלמגור לוטן: זה משהו שהנציב הצהיר עליו.

מור ברזני: התפיסה היא שייעוד משרות זו סנקציה, כלומר אם אתם לא מראים לנו שכמות המועמדים שאתם מקבלים וכמות הנכנסים שאתם מקבלים היא באמת בכיוון ליעדים - - -

דוד ביטן: בסדר, אבל בפועל זה לא קורה, את יודעת את זה.

דוד ביטן: זה לא קורה, מה אפשר לעשות?

מור ברזני: לא, אני רוצה לומר שאנחנו מדברים על מגמות ואם אנחנו מסתכלים על המגמות אז בהחלט יש מגמות חיוביות, בין היתר בזכות זה שהוקם האגף - - -

דוד ביטן: לא לגבי עולים, לדעתי לעולים לא מיישמים את זה בכלל.

דוד ביטן: אולי לגבי אתיופים.

מור ברזני: ביחס ליוצאי אתיופיה, זה נכון גם ביחס לאוכלוסיות אחרות, אני מסכימה איתך שיעד ביחס לעולים חדשים הוא קריטי כדי להזיז את המערכת.

דוד ביטן: רשות החברות לא הוזמנה, נכון?

שלומית אבינח: לא, זה דיון נפרד, זה מה שאמרנו.

אליהו חסיד: אני רוצה לשאול את שירות המדינה, אנחנו מדברים פה על עלייה, על אתיופים, בציבור החרדי יש 1.2 בשירות המדינה שעובד במקום שאמור להיות 7%, מטפלים בזה?

מור ברזני: אז אני אומר, 7% מכלל הגיוסים, זה היעד ביחס לחרדים.

אליהו חסיד: ואנחנו עומדים ב-1.2.

מור ברזני: נכון.

מור ברזני: סך הייצוג בשירות המדינה של חרדים הוא 1.2.

מור ברזני: ועדת חוקה, חוק ומשפט זימנה דיון בעניין הזה של כלל האוכלוסיות שהיום אנחנו לא דנים בהן, ובין היתר נדון שם לעומק בחרדים.

דוד ביטן: כן.

דוד ביטן: מישהו עוד רוצה?

דוד ביטן: בבקשה.

דוד ביטן: את אחריו.

דוד ביטן: את גם חדשה, נכון?

דוד ביטן: מהחוק הנורבגי?

מיכל וונש: אני מהחוק הישראלי יותר, אדוני היושב ראש.

דוד ביטן: בחוק הנורווגי מחליפים את כולם, בחוק שלנו, זה באמת ישראלי, שניים, שלושה.

קריאה: בליכוד אין נורווגי.

דוד ביטן: כי ראש הממשלה לא לוחץ עליהם לעשות את זה.

דוד ביטן: אצלכם ראש המפלגה לוחץ, אצלנו לא.

דסטה גדי יברקן: אדוני היושב ראש, קודם כל אני רוצה לאחל לך בהצלחה בוועדה ובתפקיד, אין ספק שאתה תצליח בו, וחבריי חברי הכנסת.

דסטה גדי יברקן: מאחר שזו ועדת עלייה וקליטה אני רוצה לפתוח עם פתגם באמהרית שאומר (מדבר באמהרית), זאת אומרת אדם שעושה את עצמו ישן גם אם יעירו אותו לא יתעורר, כי הוא מראש יודע שבאים להעיר אותו.

דסטה גדי יברקן: לכן הדיון הזה בנושא של שילוב עולים מתקיים אין ספור פעמים בכנסת, בממשלה, יש רצון טוב, אבל בפועל הפקידים מתחלפים, הפעילים מתחלפים, יושבי הראש מתחלפים, הטיעון הוא אותו טיעון, הטיעון של נציבות שירות המדינה הוא אותו טיעון, של משרדי הממשלה אותו טיעון, של האוצר אותו טיעון, הבעיה נשארת.

דסטה גדי יברקן: אני רוצה להגיד גם מילה טובה למשרד ראש הממשלה שעומדת בראשו טלל דולב, בשנים האחרונות הם עשו עבודה מאוד טובה.

דסטה גדי יברקן: חוץ מזה אני חושב שצריך להגיד את האמת, לפי הנתונים שמוגשים לנו כרגע לוועדה אפשר להגיד שהמדינה מצאה שואבי מים וחוטבי עצים.

דסטה גדי יברקן: זאת אומרת לא היה צריך את החלטת הממשלה, את החקיקה הזו, כדי שציבור עולים ימצא את עצמו מתפרנס בעבודה, הם היו מגיעים גם ככה לנקות את משרדי הממשלה, הם היו מגיעים גם ככה להגיש את הקפה במשרדי הממשלה והם היו מגיעים גם ככה לאבטח בכניסה בבתי החולים, בשביל זה המדינה לא צריכה להעביר החלטות ממשלה.

דסטה גדי יברקן: מה שאנחנו רואים כאן זה פשוט אחיזת עיניים מוחלטת.

דוד ביטן: כן, אבל גם בזה האחוזים לא מגיעים ליעד.

דוד ביטן: גם בזה.

דסטה גדי יברקן: יכול להיות שהמדינה לא צריכה להתערב כי אנשים היו מוצאים גם פרנסה.

דסטה גדי יברקן: אני רואה כרגע, בשנים האחרונות, בתקופה האחרונה לפחות, בגלל שיש גוף שמתכלל את זה במשרד ראש הממשלה, עכשיו מוציאים אנשים לתעסוקה, יש תכניות ויחד עם זאת ללא סנקציה החוקים האלה, כמו שאמרת, אדוני היושב ראש, הם לא יכולים להועיל לאף אחד.

דסטה גדי יברקן: יגישו את הדוחות האלה כל שנה, כל דיון, שום דבר לא יקרה.

דוד ביטן: הכי יפה זה המשרד לשוויון חברתי, שהוא צריך להיות הכי הרבה, הוא אפס אחוזים.

דוד ביטן: אתה הבנת את זה?

דסטה גדי יברקן: זו בדיחה.

דסטה גדי יברקן: אפס אחוז?

דוד ביטן: אפס אחוזים, המשרד לשוויון חברתי.

דוד ביטן: נו, זה רציני?

דסטה גדי יברקן: אז למה אנחנו בכלל - - -

דוד ביטן: הם צריכים שפה יהיה 8%, במשרד לשוויון חברתי.

דסטה גדי יברקן: אז אתה מבין, אדוני היושב ראש, כאילו מה?

דסטה גדי יברקן: אנחנו לא - - -

דוד ביטן: מה זה, זה בדיחה.

דסטה גדי יברקן: באמת בדיחה והדיון הזה הוא פשוט זרקור לכולנו לראות איך אנחנו - - -

דוד ביטן: פיתוח ופריפריה, אפס אחוזים.

דוד ביטן: שם גם צריכים להיות הרבה.

דוד ביטן: אני לא מבין את זה, באמת אני לא מבין.

דסטה גדי יברקן: יותר מזה, כששמעתי קודם בדרג בכיר, יש שם פחות יוצאי אתיופיה.

דוד ביטן: הנה, תסתכל, משרד הבריאות, ששם צריכים את חוטבי העצים, יש להם 2.2.

דוד ביטן: אני מדבר על העולים החדשים עכשיו.

דוד ביטן: תיירות, שגם צריכים, 1.8.

דוד ביטן: כל השאר אפס, 0.4, 0.6.

דוד ביטן: תהיו רציניים, באמת.

דסטה גדי יברקן: אדוני היושב ראש, ה-2.2 האלה גם במשרד הבריאות, זה לא שהמדינה עודדה אותם, הם קולטים כי הם צריכים אותם דרך כוח אדם, דרך גוף שלישי שמעסיק אותם.

דסטה גדי יברקן: כל מה שאני עושה בתקופה הזאת זה ללמוד את זה.

דסטה גדי יברקן: כל מה שאני עושה זה ללמוד את התפקיד שלי בתקופה האחרונה.

דוד ביטן: קודם כל תשלחו מכתב למשרד לשוויון חברתי שזה – אל תכתבו בושה, אבל - - -

דסטה גדי יברקן: לא, שיחליפו את השם.

דוד ביטן: אבל עם כל הכבוד הם לפחות צריכים ליישם את החוק הזה בצורה רצינית.

דוד ביטן: לא יכול להיות שהם יהיו בדוחות אפס אחוז, לא בא בחשבון.

שלומית אבינח: הם לא היחידים.

דוד ביטן: אז שהשרה תראה לנו איך היא מיישרת את הקו פה בשנת 2020 או 2021.

דסטה גדי יברקן: יותר מזה, אני רוצה לדעת כמה בכירים יש יוצאי אתיופיה במשק, בתאגידים, בחברות הממשלתיות, במשרדי הממשלה?

דסטה גדי יברקן: מה זה מעט?

שלומית אבינח: גדי, אמרתי, עם רשות החברות אנחנו נקיים דיון נפרד כי הבעיות שם שונות.

שלומית אבינח: אמרתי, יהיו שלושה דיונים.

דסטה גדי יברקן: מעולה.

שלומית אבינח: היום אנחנו מתמקדים רק בנציבות שירות המדינה.

דסטה גדי יברקן: אני רוצה לדעת כמה אנשים יש בתוך נציבות שירות המדינה, בתוך הגוף עצמו, בתוך משרד נציבות שירות המדינה, לא החוצה, כמה בכירים יש במשרד, בתוך נציבות שירות המדינה.

דסטה גדי יברקן: כמו שהיה בשוויון חברתי אפס - - - אני יודע שאתם עושים עבודה טובה, אבל חשוב לנראות להנגיש את זה לציבור.

דסטה גדי יברקן: אנחנו לא יכולים להיות במקום הזה.

דסטה גדי יברקן: בעיניי, נקודת האור בשנים האחרונות שאני ראיתי, וזה גם בגלל החלטת הממשלה, המטה לשילוב יוצאי אתיופיה, שאני יודע שהם עושים עבודת קודש וגם שם אנחנו צריכים לעשות תיקונים.

דסטה גדי יברקן: הייצוג ההולם הזה אמור להיות המינימום הנדרש מחברה להעסיק אנשים מהמוצא, לא המקסימום.

דסטה גדי יברקן: זאת אומרת מישהו בעיריות, יש להם עובדים, רובם הגדול בניקיון, בא עורך דין או רואה חשבון להגיש מועמדות למשרה, אומרים לו: אדוני, יש לנו מספיק אתיופים בעבודה, למרות שהוא בכלל עונה על כל הדרישות יותר מהמועמדים, יכול להיות שגם לא, לא צריך לקבל אותו רק בגלל שהוא אתיופי, אבל יש לו יכולות, אם יש לו יכולות הוא לא צריך להידחות מהמשרה רק בגלל שיש חמישה-שישה עובדים בניקיון אצלו בעירייה.

דסטה גדי יברקן: זה פשוט אבסורד.

דסטה גדי יברקן: לכן אני שוב אומר, לא סתם פתחתי ואמרתי זה שמה שקורה כאן זה הפכו ציבור שלם לשואבי מים וחוטבי עצים בעל כורחו וזה מה שקורה.

דסטה גדי יברקן: בואו נעשה חשיבה.

דסטה גדי יברקן: אם אנחנו מקבלים נתון, כאילו הוועדה הזו תעביר את זה כמובן מאליו, בואו, זה קבוצת - - -

דוד ביטן: לא, אל תדאג, זה לא יהיה הפעם.

דסטה גדי יברקן: שאנחנו באים להעביר את זה הלאה, אז חבל על הדיון.

דסטה גדי יברקן: אם המטרה היא באמת לשלב תיעזרו, תיתנו.

דסטה גדי יברקן: אני יודע שטלל עברה עשרה משרדים שהיא מפקחת, לא יכול להיות מצב שלפחות בעשרה המשרדים המובילים שבהם יש להם אנשי חינוך, עורכי דין, בעלי מקצוע, שהם יוכלו להיכנס.

דסטה גדי יברקן: בוועדים, יהיה דיון על הנושא הזה, אבל לפחות בשירות הציבורי, אין לי מילים להגיד, מה שאנחנו רואים זה פשוט קרקס.

דוד ביטן: טוב, תודה רבה.

דוד ביטן: חברת הכנסת מיכל קוטלר.

מיכל וונש: תודה רבה.

מיכל וונש: מיכל קוטלר וונש.

מיכל וונש: אני רק אומר קודם כל שבעיניי זו זכות גדולה לשבת בוועדה הזו, להיות כאן יחד איתכם כמי שבעצמה עלתה ארצה כחיילת בודדה לבד ואחר כך העלתה ארבעה ילדים קנדים בהמשך לארץ.

מיכל וונש: אני חושבת שהנושא הזה הוא חשוב מאין כמותו, אני רוצה לעשות זום אאוט ולקשר אותו לנושא הספציפי שאנחנו מדברים עליו היום, מדינת ישראל, באמת, היות שאנחנו קוראים לזה עלייה וקליטה, אנחנו פשוט מסיטים את הזווית מהדבר הכי חשוב והוא השילוב.

מיכל וונש: השילוב, העובדה שאנחנו לא עוסקים בשילוב באופן הראוי הזה הוא לרעת כולנו, זאת אומרת אני חושבת שכל הדיון פה צריך לעסוק בטובתה של מדינת ישראל, כלל אזרחי מדינת ישראל, ולא טובתם של העולים החדשים שלכאורה אנחנו פועלים כדי לקדם אותם.

מיכל וונש: אני חושבת שכל הזווית הזאת היא קריטית לשנות את הדבר הזה, אנחנו מאבדים כוח אדם ראוי וחשוב שנמצא, לא משנה אם זה עולים ממדינות דוברות אנגלית, צפון אמריקה, שמצליחים בסופו של דבר במיזמים עסקיים וחברתיים, אבל אינם תורמים את תרומתם הייחודית והחשובה במגזר הציבורי והפוליטי.

מיכל וונש: דוברי הצרפתית כנ"ל.

מיכל וונש: אני חושבת שפה צריך לעשות עבודת כמעט חינוך מחדש או אתגור הפרדיגמה שמנחה אותנו מזה תחילת קיומה של החשיבה על עלייה וקליטה ומהו תפקידה, כיוון שזו טובתה של מדינת ישראל.

מיכל וונש: כולנו יוצאים נפסדים מהאפשרות של העולים החדשים לתרום בכל האתגרים שכיום מאתגרים את מדינת ישראל, לרבות בנושאים קשים כמו דת ומדינה וכו' וכל מיני נושאים שבאמת הקול שלהם נעדר מהשיח.

מיכל וונש: עכשיו לנושא עצמו.

מיכל וונש: בזום אין, כיום בפועל, ופה אני מדברת אלינו, גם אלינו שיושבים סביב השולחן הזה בצד הזה של הכנסת, נאה דורש נאה מקיים, אני יכולה לומר שבין העוזרות שלי יש לי אחת דוברת אנגלית מבין ארבעה עולים חדשים שנמצאים כעוזרים בכנסת ישראל היום.

מיכל וונש: אחת מבין ארבעה, ואני אומרת סטטיסטית זה לא בא בחשבון.

מיכל וונש: זה רק עניין של חינוך מחשבתי ובאמת נאה דורש נאה מקיים ולהבין את התרומה האדירה של הדבר הזה.

מיכל וונש: ובנוסף הנטל הבירוקרטי שאנחנו משיתים על העולים החדשים מכל המדינות וכמובן שאני לא רוצה להתמקד פה במדינות מסוימות, אבל הנטל הבירוקרטי מבחינת נציבות שירות המדינה, אפילו בהקשר אנקדוטלי, כדי להכיר בתארים מחו"ל אוניברסיטת קולומביה לא נחשבת כמו אוניברסיטת בר אילן וצריך עכשיו ארבעה חודשים כדי לאשר את התארים, כדי לזכות מנציבות שירות המדינה לשכר שמגיע לכל עוזר בכנסת.

מיכל וונש: אני חושבת שצריך לשים דגש על הנושאים הבירוקרטיים, אבל באמת מתוך הבנה ותפיסה שזוהי טובתה של מדינת ישראל.

מיכל וונש: שוב, בכל מקום אני אומרת, זאת בעיניי בין הוועדות החשובות שיש בכנסת ובאמת אפשרות לשתף פעולה עם כלל העולים החדשים במדינת ישראל מכלל המדינות, לרבות יוצאי אתיופיה, שחשוב מאוד לשלב אותם בחברה.

מיכל וונש: מתוך הדבר הזה, אגב, לשנות את התפיסה התודעתית שחברי גדי מתייחס אליה והיא חשובה מאוד, כיוון שהיא גם תפיסה עצמית שמפחיתה, שמחלישה בסופו של דבר.

מיכל וונש: יושב פה גם בשולחן עולה חדש מברית המועצות לשעבר ובסופו של דבר כל העולים החדשים, המבטא שלי לא נשמע ככה, אז יש לי את הפריבילגיה הזאת, הוא לא נשמע ככה ושירתי בצבא וכו' וכו', אבל בסופו של דבר כלל העולים החדשים נמצאים תמיד בעמדה של הצדקה עצמית ובאמת חייבים לשנות את הפרדיגמה הזאת.

מיכל וונש: תודה.

דוד ביטן: טוב.

דוד ביטן: עוד חבר כנסת?

אנדרי קוז'ינוב: שאלת הבהרה לגבי הנתונים, בשנת 2019 הועסקו בשירות המדינה 960 עולים חדשים, כלומר התחילו את ההעסקה או שזה סך הכול?

אנדרי קוז'ינוב: מסך הכול, אמרנו 3.5% מתוך האוכלוסייה, שזה 200,000, 300,000, 960?

אנדרי קוז'ינוב: האם ניסיתם לעשות עבודת מטה מה הסיבות שאנשים לא מגיעים מלכתחילה?

מור ברזני: אנחנו נמצאים בעיצומה של עבודת מטה יחד עם משרד העלייה והקליטה להבין מה סיבות השורש, מה הם החסמים ומה צריך לעשות כדי להסיר אותם להשתלבות מיטבית של עולים חדשים בשירות המדינה.

אנדרי קוז'ינוב: כלומר אתם מנסים לשים את האצבע על הסיבות הספציפיות.

מור ברזני: לגמרי.

אנדרי קוז'ינוב: כי ב-12 שנים, אני אומר את זה מניסיון שלי אישית, ב-12 שנים אפשר להשלים צבא, אפשר להשלים קבע, אפשר להשלים שני תארים - - -

מור ברזני: אנחנו רוצים לקלוט אותם עוד לפני ה-12 שנים, אנחנו רוצים לקלוט אותם כשהם מגיעים.

אנדרי קוז'ינוב: אז יכול להיות שבגלל ההגדרות אם יש בעיות כאלה ואחרות – אני גם לא יודע למה ההגדרה הזאת של 12 שנים, האם אפשר לחשוב אולי להגדיל את ההגדרה הזאת ל-15 שנה?

אנדרי קוז'ינוב: אם 12 שנה זה לא מספיק.

מור ברזני: אני לא חושבת שזו הבעיה בהגדרה.

אנדרי קוז'ינוב: לא, זה גם, אחת הנקודות.

מור ברזני: יש בעיה אחרת בהגדרה.

אנדרי קוז'ינוב: מה הבעיה?

מור ברזני: הבעיה בהגדרה שמי שמוגדר עולה חדש לטובת קבלת הזכויות שלו בשירות המדינה, כאוכלוסייה שזכאית לייצוג הולם, זה בעצם שני תנאים מצטברים, מי שעלה בהיותו בגיר וטרם חלפו 12 שנים מיום עלייתו.

מור ברזני: הסיפור של מי שעלה בהיותו בגיר הוא מיותר.

אנדרי קוז'ינוב: בגיר זה מעל גיל 18?

מור ברזני: כן.

מיכל וונש: כן, למה?

מיכל וונש: מה הרלוונטיות?

מור ברזני: ומי שעלה בגיל 17 אז הוא לא זכאי?

מור ברזני: ומי שעלה בגיל 16, אז הוא לא זכאי?

אנדרי קוז'ינוב: מצוין, אז בואו נשנה את זה.

מור ברזני: אנחנו פועלים לשנות את ההגדרה.

דוד ביטן: תגישו תיקון חוק.

מיכל וונש: אני רק אוסיף בעניין הזה, יש עניין, ואני מסכימה עם מה שנאמר, עניין של התאמה לפי כל קהילה וצרכיה.

דוד ביטן: צריך להיות 12 שנה מיום שנהיה בוגר.

מור ברזני: עבודת העומק נעשית בחפיפה למדינות ולמקצועות.

מיכל וונש: או לכל הפחות 12 שנה מיום עלייתו, בלי קשר אם בגיר או קטין.

דוד ביטן: לא, מיום שנהיה בגיר, הכי טוב.

אנדרי קוז'ינוב: מיום שנהיה בוגר.

מור ברזני: למה מיום שנהיה בוגר?

מור ברזני: שלא חלפו 12 שנים מיום עלייתו.

אנדרי קוז'ינוב: לא, אבל אם הוא עלה בגיל 13, חמש שנים עד שהוא נהיה בן 18 ואז זה מוריד מהמכסה.

אנדרי קוז'ינוב: אז לצורך העניין או - - -

דוד ביטן: אז אתם מגישים תיקון חוק?

מור ברזני: אנחנו פועלים כדי לתקן את החוק.

דוד ביטן: מה זה פועלים?

דוד ביטן: אני לא מבין.

מור ברזני: יחד עם הייעוץ המשפטי שלנו, של הנציבות ושל משרד ראש הממשלה, פועלים כדי לתקן את הגדרת החוק.

אנדרי קוז'ינוב: אוכל להשלים, בבקשה?

דוד ביטן: כן, תשלים.

אנדרי קוז'ינוב: שוב, למה לא להרחיב את זה לעד 15 שנה, למשל?

אנדרי קוז'ינוב: כי אם אמרת שההגדרות האלה בעייתיות אז למה לא להרחיב את זה, אם 12 שנה זה לא תקופה מספיקה?

דוד ביטן: לא, אבל יש גבול כמה אתה – חבר'ה, לא צריכים לעשות את זה 100 שנה, זה גם כן - - -

אנדרי קוז'ינוב: לא צריך לעשות את זה 100 שנה, אבל במגזר יוצאי אתיופיה אין מגבלה כזו.

דוד ביטן: 12 שנה זה מספיק על מנת שעולה חדש ישתלב בחברה.

אנדרי קוז'ינוב: אני רוצה להבין, במגזר יוצאי אתיופיה, ואני חס וחלילה - - -

מיכל וונש: זה יותר מההגדרה של משרד העלייה והקליטה.

דוד ביטן: למרות שההגדרה של עולה בכל חוק היא שונה.

אנדרי קוז'ינוב: במגזר יוצאי אתיופיה אין מגבלה כזו, במגזר עולים אחרים יש מגבלה כזו.

דסטה גדי יברקן: יש גם אצל יוצאי אתיופיה, 15 שנה.

דוד ביטן: בכל חוק יש הגדרה אחרת לעולה, אתה יודע את זה.

דוד ביטן: אין הגדרה אחת.

אנדרי קוז'ינוב: שוב, אני לא בא פה זה, אבל יכול להיות שההגדרה הזאת לא מתאימה.

דוד ביטן: אני בעד לתקן למה שהיא אומרת, אבל עכשיו להגדיל את זה מ-12 ל-20 שנה ול - - -

אנדרי קוז'ינוב: לא, לא אמרתי 20.

דוד ביטן: זה מיותר, כי זה דווקא לרעת העולים.

דוד ביטן: בוא תבין דבר אחד, יש עולים שהם 20 שנה בארץ, נגיד, הם נקלטים לעבודה באופן רגיל.

דוד ביטן: למדו באוניברסיטאות, הכול, נקלטים לעבודה.

דוד ביטן: ברגע שאתה משנה את התאריך אתה פוגע בעולים, אתה לא עוזר להם, למה?

דוד ביטן: כי האחוז יהיה יותר גדול למרות שזה לא אמיתי, כי אני מעדיף שעולה שהוא ארבע שנים בארץ - -

מור ברזני: אתה עוזר למי שכבר לא צריך את העזרה והשארת בחוץ מי שצריך את העזרה.

דוד ביטן: - - ועוד לא נקלט, שהוא ייקלט לעבודה ולא אחד שהוא 20 שנה.

אנדרי קוז'ינוב: אלה שצריכים את העזרה, 960 איש מתוך 200,000 ב-12 שנה.

דוד ביטן: אבל אלה שצריכים את העזרה זה אלה שעכשיו עלו, לא אלה שנמצאים 15 שנה בארץ, ואתה רוצה להגדיל את התאריך, זו טעות.

אנדרי קוז'ינוב: אני לא רוצה, אני שואל.

דוד ביטן: אתה חושב שאתה עוזר, אתה לא עוזר.

דוד ביטן: ההיפך, אתה גורם נזק.

אנדרי קוז'ינוב: אני שואל למה יש הבדל בהגדרה.

דוד ביטן: אז אני אומר לך, השנים זה בסדר, אין בעיה.

דוד ביטן: הבעיה באמת זה ההגדרה של מי שעלה בהיותו בגיר.

יצחק פינדרוס: למה יש הבדל?

יצחק פינדרוס: היית פעם חבר בוועדת מכרזים?

יצחק פינדרוס: למה יש הבדל בין עולה מאתיופיה לעולה ברוסיה בקבלה לעבודה ובהגדרת - - -

אנדרי קוז'ינוב: לכן אני שואל.

אנדרי קוז'ינוב: לגיטימי לשאול.

יצחק פינדרוס: אתה שואל?

יצחק פינדרוס: אתה שואל באמת מה ההבדל.

אנדרי קוז'ינוב: כן, לגיטימי לשאול.

יצחק פינדרוס: אני מציע לך, אני הייתי בעיריית ירושלים, היו שם 15,000 עובדים, בוא תבדוק כמה עולי ברית המועצות קשה להם להתקבל וכמה לעולה מאתיופיה קשה לו להתקבל ואז בוא נראה - - -

אנדרי קוז'ינוב: אז אני רואה לפי המספרים שמבחינת המספרים - - -

דוד ביטן: המספרים הם טובים - - -

אנדרי קוז'ינוב: אני בעד שעולי אתיופיה יתקבלו, אבל לפי המספרים - - -

דוד ביטן: לא, אבל לא בגלל התקופה.

דוד ביטן: אתה פועל לרעת העולים החדשים, לא לטובתם, אתה לא מבין את זה?

אנדרי קוז'ינוב: אני לא פועל, אני שואל שאלה.

דסטה גדי יברקן: לא רק זה, את יוצאי אתיופיה ילידי הארץ לא מקבלים לעבודה, עזוב עולים חדשים.

דסטה גדי יברקן: את ילידי הארץ.

יצחק פינדרוס: זה מה שאני אומר.

אנדרי קוז'ינוב: אני מסתכל רק על מספרים.

יצחק פינדרוס: נזהרתי בלשוני, אמרתי את זה בזהירות.

דסטה גדי יברקן: נכון, אני מסכים איתך.

אנדרי קוז'ינוב: אני רק מסתכל על מספרים ומה שאני רואה פה שגם ב-12 השנה האלה זה אפס.

דוד ביטן: פינדרוס, דבר.

דוד ביטן: בכנסת הזאת עוד לא עושים לך, לא תביעות משפטיות ולא – ?

יצחק פינדרוס: תנסה, למה לא?

יצחק פינדרוס: התביעה עוד קיימת.

אנדרי קוז'ינוב: למה תביעות משפטיות?

אנדרי קוז'ינוב: הכול ברוח - - -

יצחק פינדרוס: תבין, יש תביעה.

יצחק פינדרוס: יש דיון בבית משפט בעוד שבוע.

דוד ביטן: יש לנו סתם בחור שעושה שטויות.

יצחק פינדרוס: אתה חתום עליה.

דוד ביטן: לא, אני אמרתי לו לוותר על זה, הוא לא רוצה לוותר.

יצחק פינדרוס: אדוני היושב ראש, על אף התביעה המשפטית אני רוצה להצטרף למה שאמרת, אבל אני רוצה גם להגיע לרמה הפרקטית.

יצחק פינדרוס: שאלת שאלה אמיתית את עורכת דין מור ברזני, איזה כלים יש לממשלה בסופו של דבר - - -

דוד ביטן: לא, זה תיכף נבהיר.

דוד ביטן: אין כלים, אבל הכלים, אני אגיד לך מה יש פה - - -

יצחק פינדרוס: שנייה, דוד, תן לי.

דוד ביטן: לא, אני רוצה להסביר לך.

דוד ביטן: אין פה הטעיה, אבל הכלים מצויים בידי נציב שירות המדינה ואני רוצה לראות, הם יכולים לעשות שימוש בכלים, לא צריכים שינוי של החוק ולא כלום.

יצחק פינדרוס: אבל הכלי הזה, אני מסכים איתך שהכלי הזה - - -

דוד ביטן: תיכף נראה מה אנחנו נעשה עם העניין הזה, נעזור להם קצת.

יצחק פינדרוס: דוד, אני רוצה להצטרף למה שאמרת, אבל אני רוצה להציע איזה שהיא הצעה.

יצחק פינדרוס: אתה גם בא מרשות מקומית וגם אני בא מרשות מקומית ואנחנו ישבנו מספיק בוועדות מכרזים ואנחנו יודעים איך הן נראות ולכן, לדעתי, אני הייתי הולך לסוף, לדוח שהביא פה מרכז המחקר והמידע, הממ"מ, לנושא של השתתפות יוצאי אתיופיה בתכניות הכשרה ייעודיות.

יצחק פינדרוס: הפתרון, לטעמי, הוא – שם זה אנחנו, זה הממשלה, זה לא אתה כבר מחכה לאותה רשות מקומית, או לאותו שר או לאותו איש נציבות שירות שיושב שם בתוך זה, זה אתה יכול להחליט היום, שאתה לא יוצא לתכנית הכשרה, לא לצוערים ולא לעמיתים ותמצא פתרונות בלי לשלם אחוז גבוה, לא 3%, לא 2%, אלא אחוז גבוה יותר בשביל שבסופו של דבר- - - כי מה קורה?

יצחק פינדרוס: כי בסוף הצוערים האלה מסתובבים במסדרונות בעירייה, מתחבבים על חברי ועדת המכרזים, אל תקשיב, אני בחסינות, כן?

יצחק פינדרוס: נמצאים בתוך ה – לא, בתוך עמי אנוכי יושב, מכיר אותם מנהל המחלקה, מכיר אותם מנהל האגף, ראה אותו פעם-פעמיים בארוחת צהריים ואז הוא מגיע למכרז, הרבה יותר קל לו.

יצחק פינדרוס: אם אתה עכשיו אומר לו: תקשיב, אני אתן לך אקדח, אם בסוף שנה לא עמדת ביעדים, אז הוא מושיב את היועץ המשפטי שלו להסביר למה הוא לא עמד ביעדים כי זה היה ייעודי והיה צריך את הדבר הזה.

יצחק פינדרוס: אם אתה תכריח אותו בזמן שאתה עושה צוערים לשלטון המקומי, כי גם שם יש את זה, צוערים בכלל לשירות המדינה, עמיתים בכירים, אתה אומר שאין לך עמיתים בכירים?

יצחק פינדרוס: תמצא, תקל קצת, גם מי שלא הכי בכיר יכול להיכנס לקורס הזה.

יצחק פינדרוס: לקורס, זה הרי אתה עובר את התהליך הזה, תיכנס לקורס הזה של עמיתים בכירים ואז אם אתה שם, משם אתה יכול לחייב, אתה יכול לעקוב ואתה יכול לחייב, אתה לא צריך לחכות, לא לתקציב המדינה ולא שאישרת תקנים, שם תחייב להכניס אחוז יותר גבוה.

יצחק פינדרוס: דרך אגב, אני חושב על כל האוכלוסיות ואמרת נכון שזה לא פה הדיון על האוכלוסיות החרדיות, גם באוכלוסיות החרדיות הדבר הזה יחסית שיפר את המצב, הצוערים החרדים בשירות המדינה.

יצחק פינדרוס: הסיפור הזה שיפר, אני חושב שגם לאתיופים זה צריך להיות, גם לכל שאר העולים ולכל האוכלוסיות שאתה רוצה לשלב, תקפיד על הדבר הזה.

דסטה גדי יברקן: יש לי הערה.

שלומית אבינח: מור עוד לא דיברה.

דסטה גדי יברקן: היא דיברה ושמעתי, אבל אני רוצה להוסיף משהו.

דסטה גדי יברקן: דבר עובדתי שקורה בשטח, בחברות ממשלתיות כמו למשל נתב"ג, חברת חשמל, בנמלים, בכל המקומות האלה לוקחים חבר'ה מהקהילה - - -

מור ברזני: כל החברות האלה שמנית לא כפופות לנציבות שירות המדינה.

דסטה גדי יברקן: אין בעיה, שנייה רגע.

דסטה גדי יברקן: יכול להיות שזה לא, אבל בכל מקרה אני אגיד את זה ליושב ראש גם לדיונים הבאים.

דסטה גדי יברקן: לוקחים את האנשים האלה, אחרי ארבע שנים, בזמן שהם אוטוטו אמורים להיות קבועים בחברה הם מוציאים אותם, מה הם עושים?

דסטה גדי יברקן: מביאים אתיופים אחרים.

דסטה גדי יברקן: פשוט מאוד.

דוד ביטן: האמת שמנהלת הוועדה העירה לי הערה שהיא מאוד מאוד נכונה, כל הכבוד, תיכף אנחנו נתייחס אליה, לגבי תנאי הסף.

דוד ביטן: עוד חבר כנסת רוצה לדבר?

דוד ביטן: זהו?

שלומית אבינח: יש לנו רק את משרד המשפטים ואז מור וטלל וקובי.

דוד ביטן: את רוצה להציג מצגת?

דוד ביטן: אין צורך במצגת.

מור ברזני: אפשר לעבור על המצגת במהירות, הרבה מהנתונים שהוצגו פה הם נתונים שהם פשוט לא נכונים.

מור ברזני: אני חושבת שכדאי ש - - -

דוד ביטן: בסדר, הח"כים יכולים לטעות, אבל הם אומרים מהניסיון שלהם.

דוד ביטן: אני מציע, לפני המצגת, בואי ניכנס רגע לתוך העניין.

מור ברזני: אני כן ארצה להציג, אדוני היושב ראש, דיברת על מה הנציבות עושה, אני כן ארצה להציג את מה אנחנו עושים, מה - - -

דוד ביטן: אז לפני זה.

דוד ביטן: כשאת מציגה את המצגת תעשי את זה בסוף, למה?

דוד ביטן: אני רוצה שניכנס רגע לתוך העניין.

דוד ביטן: ברור לי לגמרי שלא עומדים ביעדים, אין ויכוח על זה, לכן מה שחשוב זה איך פותרים את הבעיה.

דוד ביטן: כאילו עוד 20 איש, פחות 20 איש, היום בפועל, זה לא מספק אותנו, לכן המצגת לא יכולה לעזור לנו, גם אם הנתונים שהם אמרו לא נכונים כי יש לנו פה את הממ"מ - - -

דסטה גדי יברקן: מה למשל בנתונים שאני אמרתי לא נכון?

דוד ביטן: יכול להיות.

דוד ביטן: אתה באופן כללי אומר הערכה אישית, אתה מכיר נתונים?

דסטה גדי יברקן: לא, במקרה שלי למדתי לפני שבאתי.

דוד ביטן: בינינו, הם יודעים את הנתונים, אנחנו לא.

דוד ביטן: מה, עשית על זה עבודה סמינריונית באוניברסיטה?

דסטה גדי יברקן: כן, במקרה שלי זה מה שאני עושה מרגע שנכנסתי - - -

דוד ביטן: בסדר, אז אחר כך נתווכח איתה.

דסטה גדי יברקן: באתי מוכן.

דסטה גדי יברקן: ודרך אגב, באתי מוכן בזכות טלל דולב שבאמת עושה עבודה נפלאה.

שלומית אבינח: עורך דין אווקה, אתה שומע אותנו?

אווקה זנה: אני שומע מצוין.

דוד ביטן: בבקשה, מה התפקיד?

אווקה זנה: אני עורך דין אווקה זנה, ראש היחידה למאבק בגזענות במשרד המשפטים.

אווקה זנה: למעשה במשרד המשפטים זו יחידה ממשלתית שעוסקת ומטפלת בכל היבטי האפליה במשרדי ממשלה, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם כל הגורמים הרלוונטיים, כולל החברה שלי מור ברזני, שנמצאת שם, ואנחנו די עוקבים אחרי הנתונים ואני אשמח להגיד כמה מילים.

אווקה זנה: ברשותכם, קודם כל אנחנו עוסקים היום בנושא של ייצוג הולם לעולים ובכללם בני העדה האתיופית.

אווקה זנה: דיברה קודם הדוברת הנכבדה לגבי שינוי הפרדיגמה, אני חושב שכריכה של יהודי אתיופיה באשר הם ועולים זה משהו שצריך לחשוב עליו שוב ולנסות לראות באמת אם מקיימים דיון בנושא של עולים אז צריך להגדיר באמת מי העולים ולעסוק בעולים ולקבל נתונים לגבי יוצאי אתיופיה שהם עולים, ולא עולי אתיופיה או יוצאי אתיופיה באשר הם.

דוד ביטן: יש לנו נתונים כאלה.

אווקה זנה: זה ככה כהערה מקדימה.

אווקה זנה: כל הנושא הזה של ייצוג הולם בעיניי, אנחנו כמובן רואים קשר בין גזענות ואפליה על רקע גזענות לבין אפליה בתעסוקה.

אווקה זנה: נציבות שירות המדינה מכירה את הנתונים, מכירה את העמדה שלנו, אני חושב שבשנים האחרונות ותקופה ארוכה, לפחות אני בתפקיד הזה שלוש שנים ואני אומר את זה, צריכים לעבור מספירת ראשים לספירת משרות איכותיות שיש בהן אופק.

אווקה זנה: לצורך העניין אם לפני שלוש שנים הממשלה או הוועדות הרלוונטיות היו מגדירות מספרים לתפקידים ניהוליים או לתפקידים בכירים, לתפקידים בעלי אופק, שיכולים להשפיע ולהוביל לשינוי בתוך המערכת אז יכול להיות שהיום היינו במצב שונה.

אווקה זנה: חבר הכנסת יברקן שאל קודם כמה עובדים בכירים בשירות המדינה יוצאי אתיופיה, אני אוכל לומר לכם שמדובר בכשניים וחצי, אני אחד מהם, יש עוד אחד במשרד לשוויון חברתי, ברשות למעמד האישה ועוד סגן אלוף במילואים שהוא ממלא סגן מפקד מחוז דרום בכבאות והצלה.

אווקה זנה: אתם מכירים את הנתונים וכולם מכירים את הנתונים, ככל שרואים גם בנתונים משרות איכותיות, משרות ניהוליות, יוצאי אתיופיה כמעט שלא נמצאים שם.

אווקה זנה: את זה חשוב לומר באחוזים מוחלטים לצורך העניין, תראו את הנתונים לגבי אחוזים בדרג בכיר, אם אנחנו מדברים בסטטיסטיקה או באחוזים אנחנו באפס אחוז, אבל במספרים מוחלטים אז זה כשניים וחצי אנשים.

אווקה זנה: צריכים להבין שאנחנו יושבים, ואני חושב שאחת ההחלטות החשובות שהוועדה הנכבדה יכולה להוציא זה שמעתה והלאה ייצוג הולם נבחן בקשר לתפקידים איכותיים, לתפקידי אופק, במשרות עם תקן קבוע, ובשנה הבאה כשאלה יהיו הנתונים אתם תראו שבאמת המצב הוא הרבה יותר עגום.

אווקה זנה: את כל זה אני אומר מתוך הבנה ברורה, ואני יודע שגם נציב שירות המדינה מאוד מחויב לנושא הזה וגם מנהלת אגף גיוון תעסוקתי, מור ברזני, מאוד מחויבת, אבל צריכים פה לקבל החלטה ממשלתית שהוועדה יכולה להוביל אותה כדי לפרוץ את המעגל הזה כי בעוד כמה שנים אנחנו נחזור לעוד מצב שבו חבר הכנסת גדי יברקן אמר קודם, שבכל ועדה דנים באותן בעיות ובסוף אנחנו אומרים ביחידה למאבק בגזענות שאנחנו קיימים כדי למגר את הגזענות ולא כדי לנהל אותה, ואני מציע שבאמת ננסה לבדוק איך אנחנו ממגרים את האפליה בשירות המדינה כי זו תוצאה של אפליה.

אווקה זנה: זו תוצאה של אפליה ברורה, בוודאי כשמדובר ביוצאי אתיופיה והאפליה היא על רקע צבע עור, צריך לומר את הדברים בצורה ברורה מאוד.

אווקה זנה: משפט אחרון, יש כמה אפשרויות לתקן את זה.

אווקה זנה: האחד, מה שעשו בעבר ביחס לנשים.

אווקה זנה: חוק שירות המדינה (מינויים) - - -

דוד ביטן: הוא שומע אותי?

שלומית אבינח: אתה שומע אותנו?

דסטה גדי יברקן: חבר'ה, עד שיש איזה אתיופי שמדבר אתם רוצים לקטוע אותו?

שלומית אבינח: לא, אנחנו רוצים לשאול אותך שאלה.

אווקה זנה: אני רק רוצה לומר שצריך להזכיר שחוק שירות המדינה (מינויים), סעיף 15, שקבע את ההעדפה המתקנת תוקן בגלל שנשים התקשו מאוד להיכנס לשירות המדינה ואני חושב שהדבר המשמעותי שעשו כדי לייצר את השינוי הזה ביחס לנשים זה שקבעו בנהלים שבוועדת מכרזים יהיו לפחות 50% נשים בוועדה, ככה שינו.

אווקה זנה: גם פה צריך לחשוב איך מייצרים מצב שבו בוועדות מכרזים שבהן יש קבוצות זכאיות קידום, אני מדבר על חמש הקבוצות, ערים, אנשים עם מוגבלות, חרדים, יוצאי אתיופיה וכן הלאה, שיהיו בוועדות מכרזים, בטח ובטח לתפקידים בכירים, 50% מהוועדה יוצאי אתיופיה.

דוד ביטן: לא, זה בלתי אפשרי.

אווקה זנה: או ערבים, או חרדים וכן הלאה.

אווקה זנה: זה בלתי אפשרי, כי לא ייצרו את - - - ואין אנשים בכירים שמתאימים לתפקידים האלה.

אווקה זנה: אז אני אומר, ואני מסיים בזה, אני אומר שיש חוקי שוויון - - -

דוד ביטן: אבל יש ערבים ויש חרדים, איך יעשו?

דוד ביטן: מה, רק שלהם?

דוד ביטן: חמש, חמש, חמש, חמש?

דוד ביטן: נו באמת.

דוד ביטן: זו הצעה לא ישימה.

קריאה: לפי האחוזים שצריך להיות.

דוד ביטן: לא ישימה ולא סבירה.

דוד ביטן: תודה רבה.

אווקה זנה: רק משפט אחרון ואני אסיים בזה.

אווקה זנה: החוקים, חוקי השוויון, מדינת ישראל והכנסת חוקקו חוקי שוויון חשובים, היישום רחוק מ - - - (הקשר נותק).

דוד ביטן: כן, תודה.

דוד ביטן: תעשו את זה שאפשר לנהל דיאלוג, אם לא, אין טעם, אני לא אעלה אף אחד, אני אומר לכם את האמת.

דוד ביטן: אני לא אעלה אף אחד, לא יכול להיות דבר כזה שאי אפשר להשחיל מילה, אף חבר כנסת, אף אחד לא יכול לדבר.

דוד ביטן: אם בא לו לשמוע הרצאות, זה לא המטרה שלי בוועדה לשמוע הרצאות, לא משנה של מי.

דוד ביטן: ההצעה שהוא הציע היא לא רלוונטית, היא לא הגיונית ולא סבירה, לשים חמישה מתוך עשרה יוצאי אתיופיה, אין רק שוויון של אתיופים, יש שוויון של עולים חדשים, של חרדים, של ערבים, זה בלתי אפשרי, זה לא פותר לנו את הבעיה.

דוד ביטן: נשים זה משהו אחר, זה משהו כללי.

מור ברזני: אז בעצם לפני שנתיים הוקם האגף לגיוון תעסוקתי, נציב שירות המדינה הגדיר את הסוגיה של גיוון תעסוקתי כאחד מהיעדים האסטרטגיים של שירות המדינה בשנים שהוא יהיה הנציב.

דוד ביטן: זה טוב שזה יעד אסטרטגי, השאלה היא מה עושים.

מור ברזני: תיכף אני אדבר איך הוא מתורגם למעשים.

דוד ביטן: אני לא אוהב את העניין הזה של הסיסמאות, עזבי.

דוד ביטן: מה עשו, כמה קורסים עשו, כמה הכשרות עשו, את יכולה להגיד לי?

מור ברזני: כן, אני יכולה לומר.

דוד ביטן: אז בבקשה.

מור ברזני: אני יכולה לומר שבשנתיים שחלפו מינינו והכשרנו למעלה מ-70 ממוני גיוון שנמצאים בכל אחת מהיחידות ובונים תכנית ייעודית לכל משרד.

דוד ביטן: בונים, בונים.

מור ברזני: שנייה אחת.

מור ברזני: עושים הכשרות לסמנכ"לי משאבי אנוש ובכלל לגורמים משפיעים בשירות המדינה.

מור ברזני: אני רוצה לומר שנעשית עבודה רצינית, מעמיקה ואני רוצה להפריד את הדיון בין יוצאי אתיופיה לעולים חדשים.

מור ברזני: באמת ביחס ליוצאי אתיופיה שירות המדינה עומד ביעד, אם אנחנו מסתכלים במבט על, אבל מדאיג אותנו מאוד שכשאנחנו מסתכלים על מתחי הדרגות השונים אנחנו רואים ייצוג יתר דרמטי בדרג הזוטר ביותר.

דוד ביטן: טוב.

דוד ביטן: אני רוצה לדעת ממך מה הסנקציות שנציב שירות המדינה יכול להטיל על משרדי הממשלה שלא עומדים ביעד.

דוד ביטן: לא מה החוק, אני חושב שהסנקציות נמצאות בידי הנציב, לא בידי החוק.

דוד ביטן: תגידי לי מה הסנקציות.

מור ברזני: החוק הקנה לנציב את האפשרות, זה נשק יום הדין, מה שנקרא, כמו שאמרת, להקפיא את התקינה - - -

דסטה גדי יברקן: הוא השתמש בו פעם?

דוד ביטן: אז שיעשו, למה אתם לא עושים את זה?

דסטה גדי יברקן: רגע, הוא השתמש בזה פעם?

דוד ביטן: בטח שלא.

דסטה גדי יברקן: ברור.

מור ברזני: לא, מיום כניסת הנציב הוא עוד לא השתמש בו - - -

דסטה גדי יברקן: למה?

דוד ביטן: נו, אז שישתמש בו.

מור ברזני: בסדר גמור, אני אעביר את הדברים.

דסטה גדי יברקן: יש לי עוד שאלה, מ-70 הממונים על הגיוון, כמה מהם יוצאי אתיופיה?

מור ברזני: שלושה, נדמה לי.

דסטה גדי יברקן: מתוך 70?

דסטה גדי יברקן: ממוני גיוון עליהם ועל העולים ועל כולם, שלושה?

מיכל וונש: כמה עולים חדשים יש?

דסטה גדי יברקן: בסדר, זה אמירה, אתם כאילו עושים צחוק מהעבודה.

דסטה גדי יברקן: אתם רוצים לשלב את העולים, אתם רוצים לשלב את האתיופים, אתם רואים לשלב את ה - - -

מור ברזני: רגע, אני רוצה להציג מה אנחנו עושים.

מיכל וונש: לא, אבל השאלה, גדי, כמה עולים חדשים יש שם.

דסטה גדי יברקן: ברור, כמה עולים חדשים יש שם?

מור ברזני: אני לא זוכרת את הנתון של העולים החדשים, אני יכולה לבדוק ולהעביר לוועדה, בסדר?

דסטה גדי יברקן: זה פשוט מרתיח אותי.

דסטה גדי יברקן: זה לא אישי, מור.

מור ברזני: ברור, ברור לי.

דסטה גדי יברקן: אבל פשוט לא יכול להתקיים דיון כזה.

מור ברזני: אבל שנייה אחת.

מור ברזני: אני מסכימה ש - - -

דסטה גדי יברקן: אני לא יכול לשמוע את הנתון הזה.

מור ברזני: אני מסכימה - - -

דסטה גדי יברקן: אז תפסיקו את הדיון.

דוד ביטן: זה הנתון, מה אתה לא יכול לשמוע?

דסטה גדי יברקן: לא, אני לא מוכן לזה.

דוד ביטן: מה אתה רוצה, להפסיק את הישיבה כדי ל - - -

דסטה גדי יברקן: לא, סליחה, דודי, זה מרגיז אותי.

מור ברזני: רגע, אני מבינה שהנתונים הם זועקים - - -

דוד ביטן: הם לא מספיק טובים, אבל בשביל זה עשינו את הדיון, לא?

דוד ביטן: כי הנתונים לא מספיק טובים, מה אתה רוצה?

מור ברזני: אוקיי, רגע, אז אני רוצה לומר ביחס ליוצאי אתיופיה - - -

דוד ביטן: אנחנו לא תוקפים אותך באופן אישי פה.

מור ברזני: הכול בסדר, ברור לי.

דסטה גדי יברקן: ברור, קפה עליי.

מור ברזני: ביחס ליוצאי אתיופיה נכתבה תכנית מעמיקה יחד עם המטה שמדברת - - -

דוד ביטן: אבל זה מה שמפריע לי, זה התכניות שנכתבות והיעדים האסטרטגיים, אנחנו צריכים לדבר על תכלס, תכלס אין.

מור ברזני: אני מדברת תכלס.

מור ברזני: אדוני היושב ראש, אני מדברת על מעשים תכלס.

מור ברזני: מעשים תכלס, אנחנו הולכים לפעול גם בדרך שדיברת עליה וגם לחזק את הקשר עם השטח.

דוד ביטן: אבל אתם צריכים – בסדר, בסיכום אנחנו נדבר על זה.

מור ברזני: יש לנו בעיה עם כמות המועמדים שניגשים בכלל לשירות המדינה - - -

דוד ביטן: לא, תיכף אנחנו נתייחס לזה גם.

מור ברזני: צריך להסתכל על תת הייצוג במבט שהוא כללי ולא רק סנקציות.

דוד ביטן: יש לי כמה רעיונות.

מור ברזני: שנייה אחת, אני מבקשת לסיים את הדברים.

דוד ביטן: בבקשה.

מור ברזני: אני רוצה לומר שביחס ליוצאי אתיופיה אנחנו פועלים לא על הכמות, על האיכות, זה המיקוד שלנו וספציפית במשרדי הממשלה כי זה המקום האסטרטגי שבו הם צריכים להיות.

מור ברזני: ביחס לעולים חדשים, עולים חדשים משתלבים בצורה משמעותית ויפה, כלומר אין לנו ייצוג יתר בדרג הזוטר כפי שנאמר פה, זה לא נכון, מי שנכנס משתלב בתפקידים מקצועיים ובתפקידים בדרגים גבוהים.

אנדרי קוז'ינוב: 960 איש, זה הנתון שאומר את הכול.

מור ברזני: אני לא חושבת שזה אומר הכול.

אנדרי קוז'ינוב: לא, סליחה, סליחה, סליחה.

אנדרי קוז'ינוב: אתם מציגים את זה באחוזים, גם באחוזים זה לקראת ה - - -

מור ברזני: לא, המדידה גם באחוזים וגם במספרים.

אנדרי קוז'ינוב: במספרים זה 960 איש מתוך 200,000, זה אומר את הכול, לכן האמירה שזו השתלבות יפה בדרג ה - - -

מור ברזני: אני אומרת שתי אמירות שונות.

מור ברזני: אני אומרת שאלה שכן נכנסים, יש להם ייצוג יפה במגוון הדרגים.

מיכל וונש: אבל זה בזכות ההכשרה שלהם, ההתחלה שלהם.

מור ברזני: נכון, צריך להגדיל את הייצוג - - -

אנדרי קוז'ינוב: בואו נסתכל על הנתונים, אני מקריא לך מהדוח.

מור ברזני: רגע, כמו שאמרתי ליושב ראש, בעניין הזה נציב שירות המדינה צפוי להגיע לממשלה ולהמליץ על יעד גבוה, כי ברור שאנחנו - - -

אנדרי קוז'ינוב: אפרופו יעד גבוה, עורכת דין ברזני, אני אקריא לך - - -

דוד ביטן: רגע, אנחנו כבר בשלבי הסיום, יש מישהו שרוצה - - -

אנדרי קוז'ינוב: אני אשמח להתייחס לחלק הזה.

דסטה גדי יברקן: אפשר שאלה?

דוד ביטן: יש מישהו שרוצה מנציגי המשרדים?

שלומית אבינח: רגע, טלל ממשרד ראש הממשלה.

דוד ביטן: משרד ראש הממשלה, רוצה להגיד משהו?

טלל דולב: אני רוצה להגיד כמה דברים.

דוד ביטן: מה האחריות שלכם קודם כל בעניין הזה?

טלל דולב: אנחנו אחראים על גם בקרה וקידום היישום - - -

דוד ביטן: מטעם מנכ"ל משרד ראש הממשלה כביכול?

טלל דולב: מטעם מנכ"ל משרד ראש הממשלה, של פעולות המשרדים לשילוב יוצאי אתיופיה בהחלטות ממשלה שהתקבלו מ-2015 עד 2017.

טלל דולב: במסגרת הזאת אנחנו גם עובדים עם נציבות שירות המדינה ועם כלל המשרדים האחרים בסוגיות שונות.

טלל דולב: אני רוצה מבט לרגע טיפה יותר רחב כי אני חושבת שהבעיה בשירות המדינה, ואחר כך אנחנו נראה אותה גם ברשויות המקומיות וגם בחברות הממשלתיות, היא לא רק בשירות המדינה, הרשויות המקומיות והחברות הממשלתיות.

טלל דולב: אם אנחנו מסתכלים על אוכלוסיית יוצאי אתיופיה אנחנו רואים שיש בעיה של חוסר מימוש פוטנציאל תעסוקתי ביחס לרמות השכלה ובתפקידים שנקלטים בכל החברה הישראלית.

טלל דולב: אני חושבת שמהבחינה הזאת מצד אחד הדיון הזה הוא הרבה יותר חשוב, כי שירות המדינה צריך להיות מוביל, מצד שני צריך לראות את הדברים בהקשר.

דוד ביטן: אני לא מבין את זה, משרד ראש הממשלה, אתם רק עושים בדיקה של מה קורה?

דוד ביטן: מה אתם תכלס - - -

טלל דולב: אנחנו עושים בדיקה של מה קורה, אנחנו עובדים עם המשרדים לגבש תכניות חדשות.

דוד ביטן: אבל את רואה שלא מתבצע שום דבר.

טלל דולב: אבל זה לא נכון שלא מתבצע שום דבר, הסוגיה כאן היא סוגיה של איכות המשרות.

דוד ביטן: טוב, אני רוצה לסכם.

דסטה גדי יברקן: יש לי רק שאלה, שאלה משלימה לעורכת דין מור.

דוד ביטן: ואחרי זה אם את רוצה להציג לנו, בבקשה.

דסטה גדי יברקן: כמה עולים חדשים שהצהירו שהם בעלי מקצוע, לא משנה מחבר העמים, מצרפת, שעלו, שהצהירו איך שהם נקלטו שהם רופאים, עורכי דין, בעלי מקצוע ומתוכם שולבו בתעסוקה?

מור ברזני: אני לא מבינה את השאלה.

דסטה גדי יברקן: מה אני בא להגיד הפוך על הפוך?

דסטה גדי יברקן: כמה בעלי מקצוע, למשל רופאים, מהנדסים או עורכי דין, אנשים שאפשר לעשות קורס מסוים פה בארץ, באוניברסיטה, כדי שהם יוכלו להמשיך באותו מקצוע שהם עסקו באותה מדינה שממנה הם עלו, כמה מתוכם התקבלו לשירות המדינה?

דסטה גדי יברקן: זו השאלה.

מור ברזני: אני לא יודעת אפילו איך בכלל לנתח את הנתונים האלה.

מור ברזני: אני יכולה להגיד לך משהו אחר, שביחד עם משרד העלייה והקליטה, כמו שאמרתי, אנחנו עושים עבודת מטה מעמיקה כדי לוודא שיש לנו מימוש של הפוטנציאל של העולים החדשים כי ברור שהם במקצועות עם פריון גבוה, אנחנו רוצים אותם בשירות המדינה וכמובן במשק, אנחנו עושים את עבודת המטה כדי לוודא שיש רצף בעלייה ובקליטה שלהם בשירות המדינה בהתאם לתפקידים שברור ששירות המדינה חסר אותם, אם זה רופאים ואם זה מהנדסים ואם זה מקצועות פרא רפואיים, אנחנו בדיוק את הדבר הזה רוצים לעשות.

שלומית אבינח: את כל מקצועות הרפואה מצרפת לא מכירים.

מרב תורג'מן: כדי להשלים את הנושא שאתה מדבר עליו, וכבר דיברנו על זה קודם, הסיפור הזה של המרת תארים, הם מגיעים עם איזה שהוא תואר שהוכר במדינת המקור שלהם וכרגע הם צריכים להמיר את התואר שלהם כדי שהוא יוכר במדינת ישראל ואז להשתלב בשירות הציבורי.

שלומית אבינח: וזה לא קורה, במיוחד לעולי צרפת.

דוד ביטן: זו בעיה אחרת לגמרי שצריך לדבר עליה.

אנדרי קוז'ינוב: זה גם לא קורה בבלטיות, גיאורגיה וכל אלה.

מרב תורג'מן: אדוני היושב ראש, זה לא קורה בפועל וצריך ליצור את התשתית הזאת שמאפשרת להם קודם כל להמיר את התארים.

דוד ביטן: יש לנו למשל עולים מצרפת, הם חוזרים לצרפת.

דוד ביטן: בא בן אדם רופא, לא יכול לעבוד, באה אחות, לא יכולה לעבוד.

דוד ביטן: זה משהו לא רציני.

מרב תורג'מן: במשרד העבודה יש אגף להמרת תארים שהוא עובד בשיתוף עם המועצה להשכלה גבוהה ואני חושבת, אדוני, שזה נושא לדיון בפני עצמו.

דוד ביטן: רק התחלנו את הנושא, יש לנו עוד כמה פגישות בעניין הזה.

דוד ביטן: אז גם נראה את המצגת, אם את רוצה.

אנדרי קוז'ינוב: רגע, אנחנו לקראת סיכום או שאנחנו רואים את המצגת?

דוד ביטן: אני לא אוהב מצגות, שתדעי לך, בלי קשר.

דוד ביטן: רואים את המצגת, מה אני אגיד לך?

דוד ביטן: אני שונה באופי שלי בעניין הזה.

מיכל וונש: אני רציתי להוסיף, הדיון בתארים הוא קריטי ואני חושבת שראוי לקיים אותו.

מיכל וונש: עולי צרפת, אתה צודק, הם כבר לא - - -

דוד ביטן: אנחנו נעשה חלק מהדיונים שיהיו על העניין הזה.

מיכל וונש: אני רק רוצה לומר, עולי צרפת כבר לא מגיעים.

מיכל וונש: זה לא שהם חוזרים, הם כבר לא מגיעים מראש ומאוד חשוב להבין דווקא תחת הזדמנות הקורונה, כמו שאני אוהבת לקרוא לה, בהקשר הזה הספציפי של עלייה וקליטה, להתכונן מבעוד מועד כיוון שיש גל של מתעניינים ואלא אם כן נסדיר את הדברים וננגיש את המידע, את ההיגיון המסדר מאחורי הדברים, אבל גם ננגיש את המידע דרך כמובן הארגונים הקיימים, אבל הקהילות עצמן, כדי שניתן יהיה לשקול להסדיר את זה מבעוד מועד, טרם עלייתם ארצה, כדי להבטיח את ההשתלבות הראויה.

מיכל וונש: אני חושבת שאנחנו צריכים להתייחס לזה - - -

דוד ביטן: זה לא יעזור, דרך אגב.

דוד ביטן: רק חקיקה יכולה לעזור בנושא של ההמרה.

מיכל וונש: יכול מאוד להיות.

מיכל וונש: אני כן חושבת שבגלל הקורונה - - -

דוד ביטן: עשינו את זה עם רופאי השיניים אז.

מיכל וונש: אתה צודק, אני מקבלת, אתה מנוסה הרבה יותר ממני, אדוני היושב ראש, בכלים הפרלמנטריים הראויים ואני אשמח - - -

דוד ביטן: לא, אני אגיד לך מה.

דוד ביטן: אני לא מחפש פה לקבל קרדיט אישי, אנחנו נציג כמה הצעות חוק מטעם הוועדה.

מיכל וונש: מצוין.

דוד ביטן: מטעם הוועדה עצמה.

מרב תורג'מן: לוועדה, אדוני, אין סמכות להגיש הצעת חוק, אז חברי הוועדה.

דוד ביטן: אני יודע, אני מכיר את זה, אבל אנחנו נעשה את זה מטעם הוועדה על מנת שהקרדיט יהיה של הוועדה ושל כל החברים בה, אנחנו נגיש כמה הצעות, פעם אחת נרשום את זה על שם חבר כנסת כזה, פעם אחת על שם חבר כנסת אחר, אבל זה יהיה מטעם הוועדה שכולם חתומים עליה.

דוד ביטן: רק ככה נוכל לקדם את העניין צ'יק צ'ק.

מיכל וונש: אדוני היושב ראש, כן רציתי לחדד את הנושא הזה, אני חושבת שיש בהילות בפעילות בנושא הזה בחודשים הקרובים אל מול אתגר או משבר הקורונה העולמי.

מיכל וונש: אני חושבת שצפוי לנו גל של עולים חדשים פוטנציאליים שיכולים – אם אנחנו מדברים על אתגרי המשק מבחינה כלכלית וההכרח לדאוג לצמיחה יש פה הזדמנות ואנחנו עלולים להחמיץ אותה.

דוד ביטן: טוב.

דוד ביטן: אפשר לסכם או מישהו רוצה?

אנדרי קוז'ינוב: כמה מילות סיכום בהמשך לעורכת דין ברזני.

אנדרי קוז'ינוב: אמרת לי להשוות את כמות העובדים, אז מטבלה מספר 9, התפלגות העולים החדשים בדרגי התעסוקה, נכון שבדרג הניהול המקצועי המספרים דומים, בדרגי הביניים ובדרג הבכיר הנפילה היא איך אומרים היום?

אנדרי קוז'ינוב: אקספוננציאלית.

אנדרי קוז'ינוב: בתכנית לקורס צוערים ובתכניות בכירות אפס בחמש שנים, אפס צוערים עולים או יוצאי אתיופיה.

אנדרי קוז'ינוב: זה לא יכול להיות.

אנדרי קוז'ינוב: לכן המספרים המוחלטים בעיניי כאן זה פשוט כישלון טוטאלי.

אנדרי קוז'ינוב: יכול להיות שבגלל המכרזים – אגב, גילוי נאות, אני גם ניגשתי כמה פעמים בעברי למכרזים, אז יש סעיפים על גבי סעיפים על גבי סעיפים ולפעמים ב-12 שנה אי אפשר להשלים את כל הדרישות, דרישות ניהול, דרישות זה, דרישות זה, אי אפשר, פשוט אי אפשר, לכן - - -

דוד ביטן: יש פתרון לזה, תיכף אני אתן לך את הפתרון.

אנדרי קוז'ינוב: אם יש פתרון מעשי לתת עכשיו, מצוין.

אנדרי קוז'ינוב: אבל, שוב, אני לא אומר עכשיו להגדיל - - -

דוד ביטן: אבל הסברתי לך, אם אתה מגדיל את התקופה אתה פוגע בעולים, אתה לא עוזר להם.

אנדרי קוז'ינוב: אני לא מדבר על להגדיל, אני אומר שיכול להיות שיש שם קריטריונים - - -

דוד ביטן: ההיפך, אתה פוגע.

דוד ביטן: כי אז אני מבטיח לך שאם אני אשנה את זה ל-20 שנה הנתונים פה יהיו 7%.

דוד ביטן: אז מה עשית בזה?

אנדרי קוז'ינוב: אני לא דורש עכשיו לשנות את הנתונים למען הסטטיסטיקה.

אנדרי קוז'ינוב: מה שאני אומר - - -

דוד ביטן: עבודה אף אחד לא יקבל כי מישהו שיושב פה 20 שנה יכול לקבל את העבודה בלי קשר אליי.

אנדרי קוז'ינוב: אבל, אדוני היושב ראש, אנחנו באים בלי עורף משפחתי, אנחנו באים בלי נכסים, אנחנו עובדים קשה ובסוף באים ואומרים לנו שיכול להיות שזה פוגע.

אנדרי קוז'ינוב: אז בסופו של דבר הנתונים האלה מראים שלאורך השנים זה כישלון של המדינה ואני אומר שב-12 שנים האלה 960 איש שהתקבלו, אלה שיש להם 12 שנים מאז שהם עלו, לא יכול להיות.

אנדרי קוז'ינוב: אז אם מדברים פה על גזענות, או שדוחים את דוברי הרוסית על הסף כי הם דוברי רוסית, ואני לא מאמין לזה, או שפשוט התנאים הם לא התנאים הנכונים.

אנדרי קוז'ינוב: זה הכול.

דוד ביטן: רבותיי, אני רוצה לסכם את זה.

דוד ביטן: קודם כל אם יש למישהו הערות על הסיכום אז תגידו לי.

דוד ביטן: קיימת בעיה, הנושא לא מיושם באופן משביע רצון, בוא נגיד.

דוד ביטן: יש התקדמות, אני לא אומר שלא, בשנתיים האחרונות, אבל אנחנו צריכים לעשות כמה פעולות על מנת שהדברים האלה ייושמו.

דוד ביטן: קודם כל אני מבקש שהנושא הזה של החלטת ממשלה יהיה כמה שיותר מהר.

דוד ביטן: כמה זמן לדעתך - - -

שלומית אבינח: הגדרת יעד עולה?

דוד ביטן: כן, לגבי עולים חדשים.

דוד ביטן: האתיופים כבר יש.

דוד ביטן: מתי זה יגיע לממשלה להחלטה?

מור ברזני: מספר חודשים בודדים.

דוד ביטן: אני מבקש שתבקשי מנציב שירות המדינה שהממשלה כבר במסגרת ההחלטה שלה גם תשנה לגבי האתיופים, לקבל החלטה על סנקציות שהנציב יצטרך להטיל בעניין הזה וגם שתהיה התייחסות לתאגידים ממשלתיים וגם לרשויות מקומיות.

דוד ביטן: בהחלטה.

דוד ביטן: אי אפשר להביא מאה החלטות, תביאו אחת כוללנית, תעשו תכלול יחד עם משרד הפנים ורשות החברות בעניין הזה.

דוד ביטן: תביאו את זה כבר להחלטה כוללת, אי אפשר לתת רק בשירות המדינה, ותתקנו גם את ההחלטה על הנושא של עולי אתיופיה במקרה הזה.

דוד ביטן: חייבים לתת הוראה למי שמטפל בזה במשרד הפנים וברשות החברות וגם אצלכם והממשלה כבר צריכה לתת הוראה איך מטפלים בזה כדי שזה ייושם.

דוד ביטן: לא רק לקבל החלטה על 2.2% ו-4.2%.

דוד ביטן: זה אני מבקש שיהיה כמה שיותר מהר ואם אפשר, למרות שזה לא בסמכות שלנו, שתישלח לנו טיוטה מהעניין הזה לפני שזה מוגש על מנת שנוכל להתייחס ולעזור לכם לקבל את ההחלטה הזו, בין אם באמצעות שכנוע שרים ובין אם באמצעים – יש לנו גם אמצעים תקשורתיים שאנחנו יכולים ללחוץ את הממשלה, לא חייבים כל דבר בצורה מסודרת.

דוד ביטן: זה דבר ראשון.

דוד ביטן: דבר שני, אני רוצה לקבל מהנציב שיבוא ויגיד לי איך הוא מתכוון ללחוץ על משרדי הממשלה ליישם את זה בצורה מהירה.

דוד ביטן: אם צריך לעשות הקפאת משרות, שיעשה הקפאת משרות.

דוד ביטן: אין דרך אחרת, ברגע שאת מונעת לקבל אנשים בתוך משרד ממשלתי אז הם מיישמים את זה הרבה יותר מהר.

דוד ביטן: תוך כמה זמן את יכולה להביא לנו את הדבר הזה?

שלומית אבינח: אנחנו נפנה לנציב כוועדה.

דוד ביטן: לא, אני לא חייב להזמין אותו.

שלומית אבינח: במכתב.

דוד ביטן: אם היא תבוא בשמו והוא ייתן לנו את זה אז אין בעיה, לא חייבים להריץ כל אחד בעניין הזה.

מור ברזני: אני אבדוק את זה ואודיע למנהלת הוועדה.

דוד ביטן: תבדקי ותיתנו לנו תשובה.

מור ברזני: בסדר.

דוד ביטן: דבר שלישי, אני מבקש שבכל מכרז יהיו שני תנאי סף, תנאי סף אחד כוללני ותנאי סף מופחת לעולים חדשים ולאתיופים.

דוד ביטן: הרי הם לא יכולים לעמוד בתנאי הסף, לכן הם גם לא ניגשים.

דוד ביטן: אם יש תנאי סף שאומר שצריכים שש שנות ניסיון לא תמיד יש להם את זה.

אנדרי קוז'ינוב: או שש שנות ניהול.

דוד ביטן: אז אני מבקש שתיתנו הוראה, תתייעצי על זה עם הנציב, שזה מה שאנחנו היינו רוצים, שבכל מכרז יהיו שני סוגים של תנאי סף, תנאי סף כללי ותנאי סף לעולים ולאתיופים.

דוד ביטן: זאת אומרת שאתיופי או עולה חדש יוכל לגשת למכרז בתנאי סף יותר קלים.

טלל דולב: אדוני היושב ראש, אני חושבת שצריך לנהוג זהירות מאוד גדולה בניסוח של דבר כזה.

דוד ביטן: מה הבעיה?

דוד ביטן: למה בזהירות?

דוד ביטן: אם כתוב בתנאי הסף שצריך חמש שנים ולעולה חדש יהיה שלוש שנים.

טלל דולב: מפני שכמו שאמר - - -

דוד ביטן: אז איך הוא יכול לעמוד בזה?

דוד ביטן: תגידי לי את.

דוד ביטן: איך?

טלל דולב: אחת, לא לקרוא לזה תנאי סף מופחתים.

דוד ביטן: קלים יותר.

טלל דולב: יש שיטות אחרות.

טלל דולב: והדבר השני, שזה - - -

דוד ביטן: בסדר, אז אני פוגע באיכות המועמדים.

דוד ביטן: אז איך הוא יקבל אותו?

טלל דולב: הבעיה היא לא הפגיעה באיכות המועמדים, הבעיה היא הפגיעה בתפיסת המועמדים על ידי הממונים עליהם.

טלל דולב: אנחנו צריכים לאפשר - - -

דוד ביטן: אין שום בעיה, יש מישהו מהח"כים שמתנגד להצעה שלי?

טלל דולב: אנחנו צריכים לאפשר דרכי טיפול.

דוד ביטן: יש?

אנדרי קוז'ינוב: ממש לא.

דוד ביטן: אין, אז זו ההחלטה.

דסטה גדי יברקן: אני רוצה להוסיף משהו.

דוד ביטן: אנחנו מבקשים שתנאי הסף יהיו קלים יותר לעולים חדשים ולאתיופים.

דוד ביטן: זאת אומרת אם יש תנאי סף למכרז יהיה תנאי סף כללי ותנאי סף להם.

מיכל וונש: אדוני היושב ראש, אני חושבת שאנחנו נעשה עוול גדול, אני חושבת שתנאי הסף אולי צריכים להיראות אחרת.

מיכל וונש: זאת אומרת זה בזכות ולא בחסד.

מיכל וונש: חשוב פה לשים לב כיוון שאנחנו יכולים לייצר סוג ב'

דוד ביטן: בסדר, אני לא אומר לא בזכות, אבל עדיין זה לא לכל החיים.

אנדרי קוז'ינוב: לא, ממש לא סוג ב', זה מה שנקרא העדפה מתקנת, אם אנחנו כבר מדברים על זה.

דוד ביטן: זה לא לכל החיים, אנחנו מבקשים שזה יהיה למשך שנה אחת, כרגע כניסיון, ובואו נראה איך זה מתפתח.

מיכל וונש: אבל אפשר פשוט להוסיף תנאי סף אחרים שמתאימים את עצמם ליכולות ול - - -

דוד ביטן: לא, אבל יש בעיה.

מרב תורג'מן: זה ייעוד משרות.

מרב תורג'מן: יש אפשרות - - -

דוד ביטן: לא, את לא עבדת בזה.

דוד ביטן: תקשיבי, אני אומר לך, כשאת מגישה מכרז עם תנאי סף מופחתים לפעמים במקום 20 ניגשים 200 ואז הוועדה לא יכולה לעבוד בצורה כזו ולכן הם מעלים את תנאי הסף על מנת שלא יהיו הרבה מועמדים.

דוד ביטן: במצב הזה עולים חדשים לא יכולים לגשת.

דוד ביטן: לכן צריך במקרה כזה לעשות פיילוט שמאפשר את זה ונראה מה יהיה.

דסטה גדי יברקן: אני רוצה להוסיף עוד משהו, אדוני.

דוד ביטן: הבנת למה אני מתכוון?

טלל דולב: אני מבינה למה אתה מתכוון, אני חושבת שצריך לחשוב איך עושים את זה כדי שזה לא ייצר אחר כך - - -

דוד ביטן: אבל זה התפקיד שלכם, למצוא את - - -

דסטה גדי יברקן: אדוני היושב ראש, אני רק רוצה להסביר את הכוכבית שחברותיי שם מסבירות.

דסטה גדי יברקן: אני רוצה לתת דוגמה, למשל מתפנה משרה, יועץ משפטי במשרד ראש הממשלה.

שלומית אבינח: זו דוגמה, זה לא אמיתי, לצורך הפרוטוקול.

דסטה גדי יברקן: דוגמה, הכול בסדר.

דסטה גדי יברקן: מחפשים באגף עורך דין ועכשיו מגיע מישהו שניהל עמותה ומבקשים עכשיו מישהו שניהל ועסק בזה, ייצג וכך וכך וכך.

דסטה גדי יברקן: מה לעשות, בדרג הניהולי הזה אין מספיק מבני הקהילה, אבל אם מישהו עמד בראש עמותה משפטית והיה מנכ"ל וייצג והיה לו משהו כזה, באופן אישי הוא איכותי בדיוק אותו דבר, פשוט הרזומה שלו, עסק במגזר השלישי ולכן אפשר להתאים את זה בחשיבה בדיוק לאותן תכונות שמנסים ליחס – גם טלל ואני ישבנו לא מזמן, רוצים לתת חשיבה בדיוק על הדבר הזה, אני מציע שנשב, ננסח משהו גם הולם - - -

דוד ביטן: בסדר, אני נותן את הרעיון, אתם - - -

דסטה גדי יברקן: הרעיון הוא מעולה, אדוני.

דסטה גדי יברקן: אתה צודק לחלוטין.

דוד ביטן: אתם צריכים לחשוב איך מבצעים את זה בצורת פיילוט.

דוד ביטן: אני לא אומר עכשיו באופן כללי.

טלל דולב: יש לנו דרך שאפילו נמצאת בתכנית החדשה - - -

דסטה גדי יברקן: האמירה של יושב הראש היא נכונה.

דוד ביטן: אבל צריך להבין דבר אחד, איך אפשר ליישם את החוק כאשר לפי תנאי הסף שהם כלליים לכלל ישראל כל מי שעושה את זה מתכנן את זה בצורה כזאת שיבואו עובדים כאלה ואחרים.

דסטה גדי יברקן: אני מסכים איתך, סמנטיקה זה משהו אחר.

דוד ביטן: אין סיכוי לעולה חדש, אין סיכוי לאתיופי לגשת למכרז הזה בכלל, כי הוא לא עומד בתנאי הסף, אז איך את רוצה שהוא יתקבל לעבודה?

טלל דולב: אבל רגע, שנייה, תבחין קודם כל - - -

דוד ביטן: אז באמת הוא יכול להתקבל רק לניקיון ורק לדברים מהסוג הזה.

טלל דולב: תבחינו בין עולים חדשים לבין יוצאי אתיופיה, זה שתי סוגיות שונות.

אנדרי קוז'ינוב: אז יכול להיות שאפשר להפריד.

מרב תורג'מן: אני חושבת שהפתרון צריך להיות בייעוד המשרות, יש הרי סמכות לעשות את זה וצריך לבדוק האם יש מספיק משרות שמיועדות לאותן קבוצות גיוון.

טלל דולב: יש בעיה בסוג המשרות - - -

דוד ביטן: זה דבר נוסף מה שאת אומרת.

דוד ביטן: אמרנו תנאי סף, ב', היא צודקת לגבי ייעוד המשרות.

דוד ביטן: יבוא כל משרד ממשלתי ויגיד לכם איזה משרות הם מייעדים לעולים חדשים ולאתיופים במהלך 2021-2020, שיבואו ויגידו.

דוד ביטן: אני מדבר כרגע על נציב שירות המדינה.

טלל דולב: ייעוד משרות זה כלי ש - - -

דוד ביטן: חבר'ה, אני לא אעזוב אתכם על זה.

דוד ביטן: שתדעו.

דסטה גדי יברקן: לא, אבל הוא צודק, אפילו אצלך את לא ממנה, 70 אנשים, מתוך 70 שלושה אנשים.

דוד ביטן: אני לא רואה מצב ששירות המדינה יושב בשקט ומחכה שזה ייעשה מאליו.

דוד ביטן: זה לא ייעשה מאליו, תשכחו מזה, נציב שירות המדינה צריך להקפיא משרות, צריך לייעד משרות, צריך להקטין קצת את תנאי הסף לעולים חדשים, כולל אתיופים, כדי שהם יתקבלו לעבודה.

דוד ביטן: אין דרך אחרת.

דוד ביטן: אם לא תעשו – אני אומר שכשיש בעיה צריך לנקוט לפעמים באמצעים החריגים, אלה האמצעים החריגים.

דוד ביטן: לבוא ולהגיד לי שזה מסוכן, מה זה מסוכן?

דוד ביטן: מה זה מסוכן?

דוד ביטן: לא מסוכן בכלל.

דוד ביטן: אדם הרי מתקבל לתקופת ניסיון.

דסטה גדי יברקן: הלוואי שלא היינו צריכים את הדבר הזה, הלוואי.

טלל דולב: עוד פעם, הסכנה היא לא שיתקבלו אנשים לא מתאימים, הסכנה היא איך שמסתכלים על האנשים האלה כשהם מתקבלים.

דוד ביטן: לא, מתאימים מאוד.

דוד ביטן: אז תבטלי את החוק.

דוד ביטן: את יודעת מה?

דוד ביטן: תבטלו את החוק, בשביל מה אתם באים ומפקחים על מה?

דוד ביטן: אני לא מבין.

דוד ביטן: תקנו את החוק, לא צריך, שכולם יהיו אנשים מתאימים ונגמר הסיפור.

טלל דולב: אבל יש דרכים - - -

דוד ביטן: כל המשמעות של האיזון הזה זה שהוא לא יהיה מתאים עד הסוף, ודאי שלא, אחרת את באה לוועדה ויושבים שניים, אחד עולה חדש, אחד זה, נו, אז מחליטים לקבל את – תמיד זה יהיה מי שלא עולה חדש שיתקבל, מעט מאוד - - - יהיה עולה חדש, אז לפי זה תבטלו את כל החוקים.

דוד ביטן: מה, אתם באים ואומרים שיש ואין?

דסטה גדי יברקן: בשורה התחתונה יש מנהלי אגפים?

דסטה גדי יברקן: יש בכירים במשק?

דסטה גדי יברקן: לא, אין, מה עושים?

דוד ביטן: אני לא מקבל את זה בצורה הזו, אני מאוד מצטער.

דוד ביטן: אתם מפקחים על מה?

דוד ביטן: אני לא מבין.

דוד ביטן: עובדה, את יודעת מה?

דוד ביטן: בסדר, בואי נדבר, אתם מדברים על פיקוח, בשוויון חברתי אפס אחוז, מה עשיתם?

דוד ביטן: קראתם לשרה?

דוד ביטן: מזכיר הממשלה קרא לשרה ואמר לה איך יכול להיות שיש דבר כזה?

דוד ביטן: מישהו עשה את זה בכלל?

דוד ביטן: על מה אתם מדברים?

דוד ביטן: תגידו לי.

דוד ביטן: אני אומר לכם, לדברים כאלה צריך אמצעים חריגים, אלה האמצעים החריגים שאנחנו מבקשים.

דוד ביטן: תראו לנו שאתם עושים את זה, נעשה את זה בצורת פיילוט, בסדר?

דוד ביטן: לא בכל משרדי הממשלה, אבל בואו ננסה קצת.

דוד ביטן: מה זה, לא יכול להיות דבר כזה שבמשרד לשוויון חברתי אפס אחוזים, זה יעלה על הדעת דבר כזה?

טלל דולב: יש דרך מקצועית שהנציבות מציעה שאנחנו רוצים ליישם בתכנית הבאה, אנחנו נביא את זה.

דוד ביטן: לא, אני לא רוצה תכניות, אני לא מעוניין בתכניות שבעוד חמש שנים יהיה דיון עליהם, אנחנו רוצים פעולה מיידית.

דוד ביטן: אתם לא יכולים לעשות את זה?

דוד ביטן: תגידו שאתם לא יכולים, אז תבטלו את הכול, זה לא מעניין אותי כבר, אני אגיד לכם את האמת.

טלל דולב: אנחנו יכולים לעשות גם פעולה מיידית.

דוד ביטן: בסדר.

דוד ביטן: אנחנו מדברים על נציב שירות המדינה.

דוד ביטן: דבר נוסף שאני מבקש, כל משרדי הממשלה שהם אפס אחוזים, תקשורת, שוויון חברתי וכל הדברים האלה, לשלוח מכתב לשרים שאנחנו דורשים מהם, גם איפה שיש מעט, 1%, זה מצחיק, אבל אפס אחוזים זה בכלל מעצבן אותי.

דוד ביטן: משרד התקשורת אפס אחוזים - - -

דסטה גדי יברקן: אדוני היושב ראש, תזמן אותם לפה.

דוד ביטן: לא, נשלח מכתב קודם.

דוד ביטן: אני לא רוצה לבייש אותם, תאמין לי.

דוד ביטן: השרים האלה, החדשים, הם לא אשמים שזה מה שהיה, אבל אני אומר לך, אני מאמין שאם השרה לשוויון חברתי תקבל מכתב ונבקש ממנה יישום מיידי, פתרון מיידי בתוך שלושה-ארבעה חודשים, בוא נראה מה היא - - -

דסטה גדי יברקן: גם אני מבקש, אדוני היושב ראש, מאחר שיש כאן - - -

דוד ביטן: פה לא יכול להיות אפס אחוזים.

דוד ביטן: תראי לה, תשלחי לה את הטבלה של אפס אחוזים.

דסטה גדי יברקן: אדוני היושב ראש, רק כדי לעזור לך לפקח, אחד הדברים החדשים בממשלה זה שעכשיו אני הממונה על שילוב יוצאי אתיופיה בממשלה, על כל משרדי הממשלה, כל האגפים, אני אשמח לשיתוף פעולה של המשרדים שעדיין לא יודעים שאני קיים, אז נעים מאוד, אני בא לעזור לכם להצליח.

דסטה גדי יברקן: אשמח מאוד - - -

דוד ביטן: אז במשטרה, תקבלו קצת עובדים עכשיו, אתה סגן שר שם.

דוד ביטן: נבדוק גם אותך, שתדע.

דסטה גדי יברקן: תבדוק אותי, בשמחה רבה.

דוד ביטן: כן, עוד חצי שנה נראה כמה קיבלת.

דוד ביטן: מה אתה חושב, רק ביקורת?

דוד ביטן: עכשיו אתה בממשלה, מהצד של הממשלה.

דסטה גדי יברקן: יש לי 50% בלשכה.

דוד ביטן: לא אתה, לא, אתה מקבל אותם באופן אישי.

דסטה גדי יברקן: גם במשרד.

קריאה: שישימו שוטרים ייעודי לבני העדה האתיופית.

דוד ביטן: לא, זה לא יודע אם זה טוב, אבל בסדר.

דסטה גדי יברקן: תשמע, אדוני, אנחנו רק נכנסנו ויש כבר סגן מפקד תחנת משטרה בישראל.

דוד ביטן: איפה?

דוד ביטן: בטחון פנים?

דסטה גדי יברקן: כן.

דוד ביטן: אתיופים יש דווקא 1.8.

שלומית אבינח: עולים אין להם בכלל.

דוד ביטן: תסתכל, בטחון פנים, עולים חדשים אין כלום, אתיופים יש קצת, 1.8.

דוד ביטן: מה, הם לא יכולים להיות שוטרים?

אנדרי קוז'ינוב: הם שוטרים, אבל בטח בדרג זוטר.

דסטה גדי יברקן: אמרתי לך, יותר מזה, זה מה שאני עושה, לומד.

דוד ביטן: עולים חדשים 0.1, אז מה משרד ראש הממשלה אומר על זה, שבבטחון הפנים יש 0.1% ב-2019?

דוד ביטן: מה?

דוד ביטן: צריך איזה כישורים מיוחדים להיות שוטר?

דוד ביטן: נו באמת.

טלל דולב: זה במשרד לבטחון פנים, במשטרה יש יותר מחלקם באוכלוסייה, 2.8.

דוד ביטן: אבל הנה, בשנת 2019 יש 0.1.

טלל דולב: זה המשרד לבטחון פנים.

דוד ביטן: נו, איזה כישורים מיוחדים צריך?

דוד ביטן: צריכים לעשות הכשרה.

דוד ביטן: מי שעשה צבא, דרך אגב, אין שום בעיה, למה צריך כישורים מיוחדים?

דוד ביטן: מה?

טלל דולב: אין לנו פה שום טענה על כישורים מיוחדים.

דוד ביטן: אז לא יודע מה, את אומרת כישורים וזה.

טלל דולב: אני לא אומרת כישורים - - -

דוד ביטן: מה, מה העניין?

דוד ביטן: מה הבעיה?

אנדרי קוז'ינוב: גם במשרד ראש הממשלה המספר הוא 0.6%.

אנדרי קוז'ינוב: במשרד ראש הממשלה, אצלכם.

טלל דולב: אצלי במטה המספר הוא 50%.

דוד ביטן: איפה אתה רואה את משרד ראש הממשלה?

דוד ביטן: 0.6%.

שלומית אבינח: זה כלל העולים החדשים.

דוד ביטן: כלל העולים, בסדר.

דוד ביטן: אתיופים, הבנתי, שמה קצת יש יותר, אבל למה 0.6% במשרד ראש הממשלה?

טלל דולב: לגבי מה?

דוד ביטן: ב-2019, כן.

דוד ביטן: תסבירי לי למה.

דוד ביטן: מה קרה?

דוד ביטן: זה כולל השב"כ, כולל המוסד, כולל הדברים האלה?

טלל דולב: מור, זה דוח שלכם.

מור ברזני: אם זה לקוח מהנספח של הדוח אז זה לא כולל.

שלומית אבינח: זה לא כולל כוחות ביטחון.

מרב תורג'מן: שאגב, חבר הכנסת ביטן, יש להם פטור לפי החוק - - -

דוד ביטן: אבל זה גם משרד ראש הממשלה.

טלל דולב: גם המשרד לבטחון פנים לא כולל את המשטרה.

דוד ביטן: כמה עובדים יש במשרד ראש הממשלה?

מור ברזני: הנתון שהצגנו בדוח ביחס למשרד ראש הממשלה אינו כולל את יחידות הסמך.

דוד ביטן: הבנתי.

דוד ביטן: כמה עובדים יש?

מור ברזני: משהו כמו 700.

אנדרי קוז'ינוב: 0.6%, אז מה?

דוד ביטן: תעשה הכפלה רגע.

דוד ביטן: זה רק מ-2019, שים לב.

דוד ביטן: כמה עובדים התקבלו - - -

אנדרי קוז'ינוב: לא, זה 2019, אבל זה כולל, זה כולם, לפי מה שהבנתי.

דוד ביטן: כולל הרטרואקטיבי.

דוד ביטן: כמה עובדים יש?

דוד ביטן: 700, כמה זה 0.6%?

אנדרי קוז'ינוב: זה בין ארבעה לחמישה אנשים.

דוד ביטן: אז אני מציע במשרד ראש הממשלה, לפני שהוא מפקח על כולם תפקחו על עצמכם.

דוד ביטן: תדאגו קודם כל שאצלכם הכול יהיה בסדר.

דוד ביטן: אחרת איך אפשר לפקח?

טלל דולב: אנחנו לוקחים לתשומת ליבנו.

דוד ביטן: אני לא יודע, כשאני מפקח על משהו קודם כל אני דואג שאני אהיה בסדר, אחר כך אני מדבר על אחרים.

דוד ביטן: טוב, יש לכם עוד הצעה?

שלומית אבינח: לא אמרת שני דברים.

דוד ביטן: אמרתי, למה לא אמרתי?

דוד ביטן: תפני לכל המשרדים האלה - - -

שלומית אבינח: אבל אין להם חובת דיווח.

דוד ביטן: חובת דיווח, אני אולי אסכם את זה עם יושב ראש הוועדה של חוקה שזה יעבור אלינו.

מרב תורג'מן: אבל יש גם משרדים שלא מדווחים.

דוד ביטן: אם הוא ייתן החלטה בוועדה לא צריך תיקון חוק.

דוד ביטן: נכון או לא?

מרב תורג'מן: לא, לא, חובת הדיווח היא לפי חוק לוועדת החוקה.

דוד ביטן: כן, אבל אם הוא יגיד שהוא מוכן שזה יהיה אלינו, מה הבעיה?

מרב תורג'מן: צריך לתקן את החוק.

מרב תורג'מן: אין מניעה שהדוח יוגש גם לוועדת העלייה ושהוועדה תדון בזה, אין שום מניעה, אבל החובה החוקית היא להגיש לוועדת חוקה.

שלומית אבינח: שתהיה סמכות אצלנו.

מרב תורג'מן: צריך לתקן את החוק.

דוד ביטן: אז תגישי, תכיני לנו ואנחנו נגיש.

אנדרי קוז'ינוב: את רוצה?

אנדרי קוז'ינוב: אני אגיש.

דוד ביטן: נו, מה אני אעשה?

דוד ביטן: זה חוק פשוט, אין בו הרבה – זה כמה מילים.

מרב תורג'מן: אין בעיה.

מרב תורג'מן: שני דברים קטנים רק.

דוד ביטן: אבל אם צעקנו עליכם אנחנו באמת מתנצלים, אבל אין מה לעשות, אנחנו צריכים פעולה חריגה.

דוד ביטן: בתוך חודשיים אם אפשר תביאו לנו את זה, איזה סנקציות ואיזה פעולות ואיזה זה.

דוד ביטן: השלב הבא, אם אתם לא תעמדו בזה אני אדרוש ועדות ייחודיות לעולים ולאתיופים בכל משרד ממשלתי, זאת אומרת יהיו משרות ייעודיות, מה שאמר באמת ה – אני מתחבר לזה רק בדבר אחד, שיהיו ועדות ייעודיות למשרות ייעודיות, שלא יישבו שם כל הגוורדיה של המשרד, אלא יהיו ועדות ייעודיות שיישבו שם יותר עולים ויותר נציגים של אנשי ציבור של אתיופים, זה הכול.

דוד ביטן: רק לגבי זה, אבל זה לגבי משרות ייעודיות, לא לגבי כל המשרות.

דוד ביטן: את יודעת מה?

דוד ביטן: תבדקו את זה גם כן.

דוד ביטן: אולי אפשר להתחיל עם זה מהיום, למה לחכות עד שלא ייושם?

טלל דולב: אנחנו היום פועלים לגיוון מאגר הבוחנים.

דוד ביטן: תסבירי לי את העניין של משרות ייעודיות.

דוד ביטן: יש משרות שהם יכולים לקבוע מראש שזה ייעודי ל - - -

מרב תורג'מן: בוודאי, זו בדיוק המשמעות.

דוד ביטן: בסדר, אז פה הם יכולים להקים ועדה מיוחדת, לא ועדה כללית של המשרד.

שלומית אבינח: דוד, בכנסת עושים את זה - - -

דוד ביטן: את יודעת מה?

דוד ביטן: תכניסי את זה גם לסיכום, לגבי משרות ייעודיות.

מיכל וונש: אבל המראיינים חייבים גם להיות מגוונים.

טלל דולב: זו ועדת הבוחנים, אנחנו פועלים לגוון מאגרי הבוחנים

מיכל וונש: ועדת הבוחנים חייבת להתגוון גם היא.

דוד ביטן: בסדר.

שלומית אבינח: יהודה תמר מהכנסת רוצה לדבר.

שלומית אבינח: בכנסת זה קורה.

דוד ביטן: כן, בכנסת אתם עומדים בזה?

יהודה תמר: בכנסת אנחנו ב-2.7%, זאת אומרת ב-50% מעל ה - - -

מרב תורג'מן: לעולים חדשים או לבני העדה האתיופית?

יהודה תמר: אמרתי, יוצאי אתיופיה.

יהודה תמר: יוצאי אתיופיה 2.7, וביחס לעולים חדשים אנחנו כמו המדינה, ב-0.9.

יהודה תמר: רציתי להעיר שתי הערות, קודם כל ביחס לתנאי סף דיפרנציאליים צריך להביא בחשבון שאם יעשו תנאי סף דיפרנציאליים ליוצאי אתיופיה או לעולים חדשים תבוא דרישה גם לקבוצות האחרות שרשומות ב-15א, קודם כל לגבי החרדים שגם שם הם מציפים את הבעיה של ניסיון.

דוד ביטן: אנחנו לא דנים על החרדים עכשיו.

יהודה תמר: בסדר, אתה לא מדבר, אבל הם מחר יעלו את זה.

דוד ביטן: לחרדים יש מספיק לובי חזק.

יהודה תמר: הם עכשיו יעלו את זה ברגע ש - - -

דוד ביטן: לעולים אין לובי.

יהודה תמר: דבר שני, אם אתה מדבר על שינוי של ועדות הבוחנים צריך להביא בחשבון שכרגע זה דבר שמוגדר בתקשי"ר בצורה מסוימת.

דוד ביטן: בסדר, אני פונה לנציב שירות המדינה, מה קרה?

דוד ביטן: אם הוא לא רוצה לעשות כלום שיגיד שהוא לא רוצה לעשות.

דוד ביטן: אנחנו עוזרים לו ליישם את ההחלטות שהוא קיבל.

אורלי אלמגור לוטן: שני דברים קטנים רק.

אורלי אלמגור לוטן: הדיווחים של מערכת הביטחון, הגופים שכן חלה עליהם החובה מועברים לנציבות, אבל לא נכללים בדוח שהנציבות תפרסם.

אורלי אלמגור לוטן: יכול להיות שיש מקום לחשוב על איזה שהוא מנגנון שמישהו בכנסת יראה מה קורה מבחינת הגיוון התעסוקתי בגופים שלא מפורסמים הדוחות.

אורלי אלמגור לוטן: לגביהם לא חייבים לקבל את כל המספרים, זה מסווג, אבל כרגע זה - - -

דוד ביטן: אמרנו, הנושא של תעסוקה צריך דיון נפרד.

דוד ביטן: אין לנו דרך להיכנס לזה עכשיו בשתי שורות.

אורלי אלמגור לוטן: לא, אני מדברת בשירות המדינה - - -

מרב תורג'מן: אבל יש פטור.

אורלי אלמגור לוטן: לא, הם מקבלים דוחות וזה לא מפורסם.

אורלי אלמגור לוטן: אני לא מדברת על מי שפטור, אני מדברת על מי שמקבלים דיווחים וזה לא מפורסם.

אורלי אלמגור לוטן: הדבר השני, רק אם אפשר - - -

דוד ביטן: אני חוזר על הסיכום.

דוד ביטן: אחת, אם אפשר שנציבות שירות המדינה תגיש בקשה גם לתקן את החוק לגבי מה שכתוב שם שהוא עלה בגיר וכל הדברים האלה, כי זה באמת בעייתי.

מרב תורג'מן: אדוני יכול להגיש הצעת חוק לתקן - - -

דוד ביטן: הם יכולים להגיש את זה ממשלתי, למה אני צריך להתעסק בזה?

שלומית אבינח: זה יותר מהר יהיה אם אתה תתעסק בזה.

דוד ביטן: בסדר, אם רוצים, תנסחו לי ואני אגיש.

דוד ביטן: לפחות את זה תעשו בשבילי, לא?

אנדרי קוז'ינוב: אני אצטרף בשמחה.

דוד ביטן: כן.

דוד ביטן: זה דבר אחד.

דוד ביטן: דבר שני, לקבוע את היעד של עולים חדשים בממשלה, כולל אם אפשר, להתייעץ על זה עם משרד המשפטים, שכבר בהחלטה על קביעת היעד יהיו סנקציות שהממשלה נותנת הוראה מראש לנציב שירות המדינה לבצע במסגרת הסמכויות שיש לו.

דוד ביטן: דבר שלישי, קביעה תוך, בוא נגיד כמה זמן אתם צריכים?

דוד ביטן: שלושה חודשים?

דוד ביטן: ארבעה חודשים?

דוד ביטן: לקבוע משרות ייעודיות לכל משרדי הממשלה?

מרב תורג'מן: זה משהו שבשוטף צריך להיות.

דוד ביטן: בשוטף, אבל הם צריכים להתחיל.

שלומית אבינח: שלושה חודשים.

דוד ביטן: אוקיי, קביעה של משרות ייעודיות וועדות מיוחדות למשרות האלה, לא ועדה כללית של כל משרד, אלא ועדה ייחודית עם הרכב אחר של חברי הוועדה.

דוד ביטן: דבר נוסף, שיהיו שתי כשירויות של תנאי סף, אחד לכללי ואחד לעולים חדשים ולאתיופים.

דוד ביטן: אני יודע שזה חריג, תבדקו את העניין משפטית.

דוד ביטן: לעשות את זה כפיילוט, אני לא אומר עכשיו להתחיל להשתגע בכל משרדי הממשלה.

דוד ביטן: קחו משהו כפיילוט באיזה משרד ונראה איך זה עובד, לדעתי זה יעבוד כי זה יאפשר לכל עולים לבוא לידי ביטוי במסגרת המכרז, מה שהם לא יכולים לעשות, בלי לפגוע בנושא של הכשירות הכללית לתפקיד.

דוד ביטן: אנחנו רוצים שאנשים יהיו מוכשרים, אבל אם צריך – דבר נוסף, לעולים חדשים להאריך את תקופת הניסיון.

דוד ביטן: בדרך כלל בכל מכרז אתם קובעים תקופת ניסיון, נכון?

מור ברזני: למה שתעשה את זה?

מור ברזני: אתה תפגע בהם.

דוד ביטן: להאריך מכיוון שהם צריכים יותר זמן לבוא לידי ביטוי.

טלל דולב: אבל זה פוגע בהם.

טלל דולב: זה חושף - - -

מרב תורג'מן: אתה מסיר מעליהם את ההגנה.

דוד ביטן: אם יש התנגדות בסדר.

דוד ביטן: דבר נוסף, לפנות לכל המשרדים, לשרים עצמם, איפה שזה אפס אחוז או 0.1%, דברים מהסוג הזה, על מנת שהם יראו לנו מה הפעולות שהם מתכוונים לעשות כדי לשנות את זה ב-2020, 2021.

שלומית אבינח: ואנחנו נקיים עוד שתי ישיבות.

דוד ביטן: אפס אחוז זה אומר שאין אף עובד שהוא עולה חדש, נכון?

מור ברזני: או אם זה משרד גדול ממש עובד אחד או שניים, משרד של 1,000.

שלומית אבינח: לשוויון חברתי אין כלום.

מור ברזני: בשוויון חברתי אין כלום, זה משרד קטן.

דוד ביטן: שתקבל איזה עובד, שיהיה לה - - -

מור ברזני: לא, אני מדברת על היחסים של ה - - -

דוד ביטן: עוד משהו שכחתי?

מרב תורג'מן: לא.

דוד ביטן: עכשיו, להמשיך את הישיבות, אנחנו לא נפסיק עם זה.

דוד ביטן: תודה רבה.

דוד ביטן: הישיבה נעולה.