הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, כנסת 23, פרוטוקול מספר 3, 2020-06-29 10:48

עודד פורר: בוקר טוב.

עודד פורר: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי.

עודד פורר: אני מתנצל על העיכוב אבל זה בגלל שהייתי בוועדת הכנסת בדיון על העברת נושא לדיון בוועדה.

עודד פורר: היום ה-29 ביוני 2020, ז' בתמוז תש"ף.

עודד פורר: הנושא שעל סדר היום הוא יישום ואכיפה של חוק למניעת הטרדה מינית (תיקון מס' 10), התשע"ד-2014 – חוק הסרטונים.

עודד פורר: מדובר בחוק שעבר בשנת 2014 שנוגע לפרסום תצלומים, הקלטות, סרטים בעלי אופי מיני ללא הסכמת המצולם והפיכתו לעבירה על החוק למניעת הטרדה מינית.

עודד פורר: בעבר, כאשר מתלוננת או מתלונן היו פונים למשטרה בנושא כזה, היו מפנים אותם לחוק להגנת הפרטיות שכמובן שהוא הרבה יותר מצומצם מבחינת יכולות האכיפה שלו ומבחינת העניין שרשויות האכיפה גילו בנושא.

עודד פורר: את התיקון הזה הובילה חברת הכנסת יפעת קריב והיא נשארה מחוברת לעניין ולתיקון שהיא העבירה.

עודד פורר: התיקון נולד בעקבות סיפור אישי שאני נחשפתי אליו גם בשיחות שלי עם יפעת.

עודד פורר: אותו סיפור של בחורה שהסכימה להזדהות ולהיחשף, ולהיחשף גם כאן, ולתאר את השינוי שהיא עברה ואת היכולת להשתקם דווקא כתוצאה מזה שמבינים שהחברה פועלת כנגד האירועים האלה.

עודד פורר: אני חושב שאולי ראוי לפתוח דווקא בסיפור האישי.

עודד פורר: היא הסכימה לדבר בפתח הדיון בוועדה.

עודד פורר: היא נמצאת אתנו בזום?

עודד פורר: ים?

עודד פורר: אני אשמח שכרקע תספרי את הסיפור האישי שלך בקצרה וכיצד העניין הזה ותיקון החקיקה השפיע וזאת עוד לפני שנשמע את הנתונים שיאמרו לנו בכמה מקרים באמת טיפלו וכמה הנושא הזה מקבל אכיפה בפועל בשוטף.

עודד פורר: ים, את אתנו?

עודד פורר: אנחנו לא שומעים אותה.

עודד פורר: בינתיים נתחיל עם איזושהי סקירה של מרכז המחקר והמידע של הכנסת.

נורית יכימוביץ: תודה רבה, בוקר טוב.

נורית יכימוביץ: אני חוקרת במרכז המחקר והמידע של הכנסת.

נורית יכימוביץ: זאת פעם ראשונה שאני מתבקשת להציג מסמך שכתבתי לפני שנתיים.

נורית יכימוביץ: המסמך המלא נמצא באתר מרכז המחקר והמידע.

נורית יכימוביץ: בגלל שהמסמך נכתב ב-2018, אני פחות רוצה לדבר על המספרים אלא יותר על האחוזים.

עודד פורר: גם הוצאתם איזשהו עדכון.

נורית יכימוביץ: הוצאנו עדכון מאוד חלקי, רק על הדברים שיכולנו להציג עליהם מידע זמין.

נורית יכימוביץ: אולי בסוף אני אומר על זה כמה מלים.

נורית יכימוביץ: עיקר הדברים המעניינים בעיני נמצא בשאלות כמו מי הם החשודים, מי הם הקורבנות ותכף אני אפרט מעט אחוזים.

נורית יכימוביץ: אם אנחנו שואלים את עצמנו מי הם החשודים בתיקי העברת סרטונים, אנחנו יכולים לראות בנתונים שנאספו בארבע השנים הראשונות לחוק שרוב גדול מאוד של החשודים הם קודם כל גברים, ודבר שני, הם בגירים.

נורית יכימוביץ: אם אנחנו שואלים מי הקורבנות, אנחנו מדברים כאן בדרך כלל, או כמעט תמיד, על נשים, נערות וילדות כאשר חצי מהנשים הקורבנות הן קטינות.

נורית יכימוביץ: קרוב לחצי.

נורית יכימוביץ: זה גורר שאלות על התפקוד של משרד החינוך וגם של מוקד 105 שמטפלים בקטינים.

נורית יכימוביץ: עוד נושא מאוד מעניין שעולה מהנתונים, הוא מענה של המשטרה לשאלה ששאלנו אותה אז והיא כמה חשודים נרשמים בתיקי הפצת סרטונים.

נורית יכימוביץ: מסתבר שכמעט 90 אחוזים מהתיקים, נרשם בהם חשודם אחד.

נורית יכימוביץ: אם אנחנו שואלים את עצמנו מה מהות העבירה או מה גודל הפגיעה - הפגיעה גדלה ככל שההפצה גדלה.

נורית יכימוביץ: יש לנו כאן סיטואציה שסרטון או תמונה מועברים מאדם לאדם וכל אדם בשרשרת יכול להעביר בעצמו.

עודד פורר: גם כל אדם בשרשרת הוא עבריין על פי החוק, אם אני לא טועה.

קריאה: נכון.

נורית יכימוביץ: זו הצגה משפטית.

עודד פורר: מבחינה משפטית אפשר להתייחס לכל אדם בשרשרת כעבריין.

עודד פורר: חשוב שהציבור ידע זאת.

עודד פורר: גם מבחינת הגעה לאיש הקצה.

נורית יכימוביץ: על הצד המשפטי אני לא ארחיב.

נורית יכימוביץ: אני כן יכולה לומר שעיקר הפגיעה נובעת מהפצה רחבה ואני יכולה בהקשר הזה לספר סיפור קטן בו נתקלנו, מקרה שאירע בדנמרק, תוך כדי הכנת העבודה.

נורית יכימוביץ: נתקלנו בסיפור בו הוגשו באירוע אחד של הפצת סרטונים יותר מ-1,000 כתבי אישום על אותו אירוע.

נורית יכימוביץ: כאמור, מספר החשודים בתיקים במשטרת ישראל הוא כמעט תמיד אחד ובמעט מקרים קצת יותר מאחד.

נורית יכימוביץ: כמה בודדים.

נורית יכימוביץ: מה עם הטיפול בתיקים.

נורית יכימוביץ: יש לנו מקרים בהם הפצת הסרטונים היא העבירה היחידה ויש מקרים שבהם יש עבירות נלוות.

נורית יכימוביץ: ברוב המקרים יש עבירות נלוות, לפעמים חמורות יותר מהפצת סרטונים.

נורית יכימוביץ: יכול להיות למשל תיק שיש בו גם אונס וגם הפצת סרטונים ואז הפצת הסרטונים תהיה עבירה משנית.

נורית יכימוביץ: אם אנחנו מנתחים את הנתונים רק של התיקים בהם הפצת הסרטונים היא העבירה היחידה, אנחנו יכולים לראות ש-84 אחוזים מהתיקים נסגרו – על פי נתוני ארבע השנים הראשונות – והעילה העיקרית לסגירה, ב-70 אחוזים מהמקרים, היא עילת עבריין לא נודע.

נורית יכימוביץ: לגבי מידע מעט יותר עדכני שאספנו לקראת הדיון.

נורית יכימוביץ: יש לנו נתונים זמינים ממוקד 105 כאשר מספר הפניות, בין 2018 ל-2019, הוכפל, מ-216 פניות ל-456 פניות, אפילו טיפה יותר מאשר הוכפל.

נורית יכימוביץ: בנתוני פרקליטות, מצאנו בחופש המידע ששווקו לבקשת גורם אחר, אנחנו יכולים לראות שמאז שהחוק נכנס לתוקף, נפתחו בפרקליטות 34 תיקים ומעניין לציין שחצי מהם נפתחו ב-2015 ומאז ירד המספר.

עודד פורר: כמה פניות היו ב-2019?

עודד פורר: מתוך 457 נפתחו 34 תיקים.

נורית יכימוביץ: לא.

נורית יכימוביץ: התמונה קצת יותר מורכבת.

נורית יכימוביץ: אני אסביר.

נורית יכימוביץ: הנתונים האלה לא לגמרי אמורים להתכתב אחד עם השני כי אלה נתונים חלקיים.

עודד פורר: אלה פניות ולא תלונות.

נורית יכימוביץ: הנתונים על מוקד 105, אלה נתונים על קטינים בלבד שפנו למוקד בגלל עבירת הפצת סרטונים.

נורית יכימוביץ: יכול להיות שיש תיקים שנפתחו

נאוה כהן אביגדור: אלה מספרי אירועים שנפתחו במוקד.

עודד פורר: פניות כאלה למוקד הן לא בגדר תלונה אבל מה קורה עם פנייה כזו?

עודד פורר: אנחנו מדברים כאן על מאות פניות.

עודד פורר: הפער בין המספרים לא מתכתב.

עודד פורר: 457 פניות בשנת 2019 ושני תיקים שנפתחו בפרקליטות, זה פער קצת גדול.

עודד פורר: מה קרה עם שאר 455 הפניות?

נאוה כהן אביגדור: אני אתייחס למה שאנחנו עושים במוקד 105, ככל שזה קשור אחר כך למשרד המשפטים ולמשטרה.

נאוה כהן אביגדור: אני אתייחס ל-105, למוקד.

נאוה כהן אביגדור: הפער בין 2018 ל-2019 הוא מובן אבל המוקד נפתח ב-6 בפברואר 2018 ובשלב הראשון לא עבד 24/7.

נאוה כהן אביגדור: רק ב-19 בנובמבר 2018 עברנו לעבודה מסביב לשעון, 24/7.

נאוה כהן אביגדור: המגמות שצוינו, ואני יכולה גם להרחיב לגבי מגמות נוספות.

עודד פורר: אתם עובדים בכל השפות?

נאוה כהן אביגדור: כן.

עודד פורר: מסביב לשעון בכל השפות?

נאוה כהן אביגדור: יש מענה בערבית ויש מענה בשפות נוספות.

עודד פורר: מסביב לשעון.

נאוה כהן אביגדור: כן.

נאוה כהן אביגדור: אנחנו יודעים לתת מענה וגיבוי לכל צורך, גם בשפות נוספות.

נאוה כהן אביגדור: המגמות שאנחנו רואים ב-101 הן מגמות קשיחות פחות או יותר.

נאוה כהן אביגדור: זאת אומרת, אפשר לדבר על אותן מגמות מתחילת המוקד ועד היום.

נאוה כהן אביגדור: אם אני קופצת ועוברת למגמות, באמת עד היום מוקד 105 טיפל בכ-17,000 אירועים בכל טווח הפגיעות בקטינים במרחב המקוון.

נאוה כהן אביגדור: אנחנו הכתובת הלאומית לפגיעות בקטינים ברשת, בין אם אלה פגיעות שהן ברף האזרחי, לא עוברות את הרף הפלילי – חרם, נידוי, שיימינג, ביוש ובריונות – וכמובן כל הרף הפלילי שבתוכו נופל הנושא של הפצת תמונות וסרטונים.

נאוה כהן אביגדור: זאת אומרת, מתוך כ-17,000 אירועים, כשישה אחוזים, מתחילת המוקד ועד היום - זה נתון שעלה בשנתון של 2019 אבל הוא רלוונטי עד היום – אלה אירועים של הפצת תמונות וסרטונים מיניים.

עודד פורר: זאת אומרת, מתוך ה-457 רק שישה אחוזים הם בנושא של הפצת סרטונים?

נאוה כהן אביגדור: לא.

עודד פורר: או ש-457, זה השישה אחוזים.

נאוה כהן אביגדור: כן.

נאוה כהן אביגדור: זאת אומרת, שישה אחוזים מכלל ה-17,000 הם בתחום הזה ובחלוקות אנחנו רואים מגמה קשיחה.

נאוה כהן אביגדור: רוב האירועים שאנחנו מקבלים מתייחסים לפעילות שהייתה בווטסאפ ובאינסטגרם.

נאוה כהן אביגדור: כאן אני חייבת לומר שלא שאלה זירות מסוכנות יותר אבל באופן טבעי ילדים ובני נוער נמצאים שם יותר.

עודד פורר: מה את עושים עם הפניות?

עודד פורר: עם אותן 457 פניות.

נאוה כהן אביגדור: ככל שמתקבלת פנייה, חשוב להביא איך המוקד הזה פועל.

נאוה כהן אביגדור: מוקד 105.

נאוה כהן אביגדור: בקו הראשון יש שוטרים שעברו הכשרה ייעודית לעולמות התוכן האלה.

נאוה כהן אביגדור: מקבלים את הפנייה וממפים אותה.

נאוה כהן אביגדור: המוקד עוסק גם בהסרת תכנים, גם באכיפה וגם בהפניה לטיפול הלאה, ככל שצריך, במערכות השונות.

נאוה כהן אביגדור: יש בתוך המוקד –וזה מה שהופך אותו בין היתר לייחודי בעולם – דסק שותפויות.

נאוה כהן אביגדור: בדסק השותפויות יושבים נציגים בכירים של חיזוק וקידום קהילתי, משרד החינוך, משרד הרווחה, משרד המשפטים, משרד הבריאות, כמובן משטרת ישראל שנותנת את המעטפת כולה.

נאוה כהן אביגדור: זה מוקד משטרתי אזרחי.

נאוה כהן אביגדור: ברגע שהתקבלה פנייה והיא ממופה, היא עוברת לטיפול מיידי.

עודד פורר: סלחי לי, אבל אני רוצה לרדת לרזולוציה קצת יותר ברורה.

עודד פורר: 457 פניות התקבלו בשנת 2019.

עודד פורר: אם תוכלי למפות לי את הטיפול באותן 457 פניות ומה עשו.

עודד פורר: שבע פניות העבירו למשרד החינוך, חמש פניות העבירו למקום אחר.

עודד פורר: מה קרה לאותן 457 פניות בנושא הזה.

נאוה כהן אביגדור: אני יכולה להתייחס למגמות שמייצגות את האירועים שאנחנו פותחים.

נאוה כהן אביגדור: מעבר לכך, יש אירועים שבאמת חלק גדול מהאירועים מוגדרים אצלנו כאירועים משולבים.

נאוה כהן אביגדור: אנחנו רואים באירועים האלה גם פן פלילי וגם פן אזרחי.

נאוה כהן אביגדור: במסגרת הפן האזרחי, דברים עוברים לטיפול במשרדים הרלוונטיים.

נאוה כהן אביגדור: במסגרת הפן האכיפתי, משטרת ישראל ומשרד המשפטים מטפלים.

עודד פורר: את יודעת למפות לי את ה-457 פניות?

נאוה כהן אביגדור: לא כרגע.

נאוה כהן אביגדור: אני יודעת למפות את המגמות.

עודד פורר: כמה זמן ייקח למפות אותן?

עודד פורר: אני מניח שיש לכם מערכת ממוחשבת לפניות האלה.

נאוה כהן אביגדור: יש לנו מערכת ממוחשבת לפניות האלה.

נאוה כהן אביגדור: כן חשוב לי לציין את המיפוי של האירועים שאנחנו מקבלים.

נאוה כהן אביגדור: 90 אחוזים מהם הם אירועים שאנחנו רואים אותם כאירועים משולבים פליליים אזרחיים.

נאוה כהן אביגדור: רוב המדווחים הם הורים, לאחר מכן הנפגעים עצמם ולאחר מכן - - -

עודד פורר: הרי בשנת 2019 נפתחו רק שני תיקים.

עודד פורר: אם 90 אחוזים מ-457 פניות הם משולבות פלילי ואזרחי, איך יכול להיות שנפתחו רק שני תיקים?

נורית יכימוביץ: אני יכולה להשלים את התמונה.

נורית יכימוביץ: הנתונים האלה הם רק נתוני פרקליטות.

נורית יכימוביץ: יש גם הרבה מאוד תיקים שנפתחים במשטרה.

עודד פורר: בהמשך אני אתן להם להתייחס.

נורית יכימוביץ: מהם נגזרים גם כתבי אישום שמוגשים על ידי מחלקת התביעות המשטרתית.

נורית יכימוביץ: זאת אומרת, מספר כתבי האישום בפועל הוא יותר גדול.

עודד פורר: כתבי אישום שהוגשו ב-2019, אני מניח שהם על אירועים שקרו ב-2018 ואחורה.

עודד פורר: עד שהתיק עובר למצב של כתב אישום, יואב בוודאי מכיר את התהליך, זה לא קורה תוך זמן קצר בדרך כלל ובטח גם בתיקים כאלה.

עודד פורר: אם תוכלי, נאוה, אפילו בטלפון, תוך כדי הדיון, להשיג עוד נתונים – זה יהיה טוב.

עודד פורר: אם לא, תעבירי לנו בהמשך.

נאוה כהן אביגדור: מן הסתם זה יהיה בהמשך.

נאוה כהן אביגדור: יש עוד משהו שחשוב לומר בהקשר הזה מבחינתנו.

נאוה כהן אביגדור: מתייחסים לאירועים האלה באמת במלוא החומרה.

נאוה כהן אביגדור: הפניות מגיעות מכלל החלקים בחברה ומכלל המגזרים.

נאוה כהן אביגדור: אלה לא אירועים ייחודיים למגזר כזה או אחר.

נאוה כהן אביגדור: כפי שאמרתי, אנחנו גם עוסקים בהסרת תכנים, גם באכיפה וגם מפנים לטיפול.

נאוה כהן אביגדור: המוקד הזה היום הוא תחת אחריותה של השרה לחיזוק ולקידום קהילתי והיא באמת רואה בנושא הזה חשיבות עליונה.

נאוה כהן אביגדור: התחלנו עבודת מטה כדי להרחיב את המענים בפן האזרחי.

עודד פורר: את יכולה לתת נתונים לגבי הסרת תכנים?

עודד פורר: כמה פניות היו לכם להסרת תכנים?

נאוה כהן אביגדור: לא.

נאוה כהן אביגדור: כל הנושא של נתונים, של פעילות אכיפתית משטרתית, אני אזרחית, עובדת המשרד לחיזוק וקידום קהילתי.

עודד פורר: אבל את אומרת שאתם מטפלים בהסרת תכנים.

עודד פורר: כמה פניות היו לכם כדי להסיר תכנים?

עודד פורר: ניקח כדוגמה את שנת 2019.

עודד פורר: כמה פניות להסרת תכנים יצאו מהמוקד?

נאוה כהן אביגדור: זאת בקשה שנעביר אותה הלאה ונגיש את הנתונים.

עודד פורר: לפני שאני עובר ל-ים, כי היא עכשיו התחברה ואחר כך אני אתן למשרד לביטחון פנים להתייחס, אני כבר אומר לך שאני אבקש – אני חושב ששבוע זה מספיק זמן להביא את כל הנתונים האלה, בעיקר אם יש לכם מערכת ממוחשבת – לקחת רק את 2019.

עודד פורר: 457 הפניות האלה, מה קרה אתן, מה עבר לפנייה להסרת תכנים וגם מבחינה תוצאתית.

עודד פורר: אם פניתם 100 פניות להסרת תכנים, כמה תכנים באמת בפועל הוסרו.

עודד פורר: מה התוצאה הסופית.

עודד פורר: ים, את אתנו?

ים קטאל: כן.

ים קטאל: אני אציג את עצמי.

ים קטאל: אני ים.

ים קטאל: בשנת 2013 הייתי הנפגעת הראשונה מהפצת סרטונים.

ים קטאל: חברתי ליפעת קריב ויזמנו ביחד את החוק הזה שהוא מאוד מאוד חשוב לנו עד היום.

ים קטאל: עד היום אנחנו מספרות ומדברות על החוק ועל התופעה הזאת בכל מקום אפשרי.

ים קטאל: מאז אני השתקמתי.

ים קטאל: עברתי תקופה לא קלה מאז.

ים קטאל: היו לי ניסיונות לשים קץ לחיי אבל ברוך השם לקחתי את זה והשתקמתי והיום אני מרצה ואני נפגשת עם המון בני נוער בכל הארץ.

ים קטאל: אני בעצם נפגשת עם תיכוניסטים ומרצה על התופעה הזאת ועל מה שקרה לי.

ים קטאל: אני מספרת להם את הסיפור שלי.

ים קטאל: אני רואה את השינוי ומה שהם מרגישים אחרי שהם שומעים את הסיפור שלי, אחרי שהם פוגשים נפגעת עבירה.

ים קטאל: יש הרבה דברים שהם לא מסוגלים גם לספר למורים, לרכזות, לאנשים מבוגרים, והם מחכים בסוף ההרצאה וניגשים אלי ומספרים לי שגם הם עוברים דברים כאלה.

ים קטאל: התופעה הזאת ממש גדלה.

ים קטאל: אני חושבת שהדבר היחיד שיכול לעצור אותה זה באמת כמה שיותר לבוא ולדבר על זה ולספר.

ים קטאל: זה שאני מופיעה ומדברת על זה ומספרת את זה לתיכוניסטים שגם הם עוברים כרגע דברים כאלה, הם ממש מבינים ויוצאים שונים.

ים קטאל: לא מספיק מדברים על זה.

ים קטאל: אני ממש מאמינה שצריך להגיע לכמה שיותר תיכונים ולכמה שיותר מקומות.

ים קטאל: חברתי לדנה דבורין ויש לנו הצגה שיצאה על הסיפור שלי, בה גם אני משתתפת.

ים קטאל: בהצגה מסופר הסיפור שעברתי כאשר האקס שלי הפיץ את הסרטונים שלנו ברשת.

עודד פורר: כל הכבוד שאת מסכימה להיחשף כך.

עודד פורר: אני חושב שזה ממש ממש לא טריביאלי.

עודד פורר: העובדה שאת מסכימה לקחת את הנושא הזה, באמת הובילה לתיקון הזה.

עודד פורר: היא הובילה לתיקון הזה ברמה כזאת שאני לא יודע, ואי אפשר לדעת, לכמה באמת עזרת אבל בוודאי עזרת למאות רבות של אנשים.

עודד פורר: מעניין אותי לדעת.

עודד פורר: אמרת שאת מרצה בפני תיכוניסטים.

עודד פורר: זה משהו מאורגן עם משרד החינוך או משהו וולנטרי שאת עושה?

ים קטאל: אני בעצם עושה את זה יחד עם לירון שמם שהיא עיתונאית.

ים קטאל: היא מלווה אותי מהרגע הראשון שקרה לי המקרה.

ים קטאל: אנחנו עובדים עם הרבה בתי ספר.

ים קטאל: מזמינים אותנו.

ים קטאל: זה לא משהו מאורגן.

ים קטאל: אני ממש אשמח אם אפשר יהיה באמת לארגן את זה באופן יותר מסודר זאת הרצאה של שעה וחצי.

ים קטאל: זה יותר עובר מפה לאוזן.

ים קטאל: לדעתי זה מאוד חשוב.

ים קטאל: זה דבר שבאמת יכול להביא שינוי בתודעה.

עודד פורר: זה משהו שהוא וולנטרי לפי רצון מנהלי בתי הספר שמזמינים אותך.

ים קטאל: כן.

ים קטאל: מזמינים אותי מכל מיני בתי ספר, מכל מיני בתי ספר תיכונים, וכבר קרה שכמה פעמים הגעתי לאותו תיכון, לכל השכבות.

ים קטאל: אני מקווה להגיע לכמה שיותר תיכוניים כי באמת אני רואה שינוי.

ים קטאל: אחרי כל הצגה ואחרי כל הרצאה, ניגשים אלי ילדים שחווים את אותו הדבר או שגם לא את אותו דבר.

ים קטאל: זאת לא חייבת להיות הפצת סרטון.

ים קטאל: זה יכול להיות שיימינג כלשהו ולצערנו זה קורה כל כך הרבה ולא תמיד יש להם את האומץ לבוא ולספר למישהו מבוגר.

ים קטאל: הם ניגשים אלי אחרי ההרצאה ומדברים אתי ומספרים לי.

ים קטאל: אני עושה להם שינוי, משהו במוח, והם מבינים שעדיין יש את הדרך להמשיך ועדיין אפשר לצאת מכל דבר, מכל החושך הזה.

ים קטאל: אני מראה להם דוגמה, את עצמי.

עודד פורר: יפה.

עודד פורר: כל הכבוד.

עודד פורר: תישארי אתנו להמשך הדיון.

עודד פורר: יכול להיות שיהיו לנו שאלות.

עודד פורר: משרד החינוך, קחו בחשבון שבהמשך אני אבקש מכם התייחסות לעניין הזה אבל אני רוצה עכשיו לשמוע את המשרד לביטחון פנים, סביב הנתונים ובאמת בואו ניקח את שנת 2019 כדוגמה דרכה אולי נתחיל לרדת לרזולוציות.

עודד פורר: נמצא אתנו כאן רב-פקד גלעד בנט.

גלעד בנט: כן.

גלעד בנט: אני ממלא מקום ראש מדור אסטרטגיה ושותפויות בחטיבת הסייבר, סיגנט, במטה הארצי, באגף החקירות והמודיעין.

גלעד בנט: אני אדבר קצת על הנתונים, גם ביחס למה שהוזכר, בהתייחס לדוח, וגם ביחס לשנים 2019 ו-2020 שלטעמי משנים לחלוטין את המגמה שהוצגה בפתיח.

גלעד בנט: למעשה מה שעשיתי, חילקתי את התקופה שבין 2014 ל-2020 לשתי תקופות.

גלעד בנט: התקופה הראשונה היא בחמש השנים הראשונות, מ-2014 עד 2018, והשנייה היא לשנת 2019 ו-2020.

גלעד בנט: אנחנו רואים שיש שינוי מגמה משמעותי ודרמטי.

גלעד בנט: שינוי המגמה ניכר ביחס לכמה נתונים.

גלעד בנט: האחד, יחס הפתיחה וסגירה של תיקים.

גלעד בנט: הוא צנח מ-80 אחוזים בחמש השנים הראשונות ל-31 אחוזים בשנתיים האחרונות.

עודד פורר: סגירה של 80 אחוזים ועכשיו זה ירד ל-31 אחוזים?

גלעד בנט: כן, והשנה עוד לא הסתיימה.

גלעד בנט: אני רק רוצה לומר ששנת 2020 היא אלמנט מתקן בכל האירוע הזה.

גלעד בנט: אני גם אסביר יותר מאוחר איך היא אלמנט מתקן.

גלעד בנט: זה לא עניין טריביאלי.

גלעד בנט: זה לא עניין שהוא נתון לאיזשהו סוג של מקרה.

גלעד בנט: אנחנו הקמנו מערכים שמסייעים באירוע הזה ואחר כך אני אציג אותם.

גלעד בנט: נתון נוסף הוא ירידה דרמטית ביחס לתיקים שנסגרו בעילה של עבריין לא נודע, ביחס לכלל התיקים.

גלעד בנט: אנחנו מדברים על 52 אחוזים בשנת 2014 ושישה אחוזים ב-2020 והשנה עוד לא נסתיימה.

גלעד בנט: נתון שלישי הוא ירידה ביחס התיקים שנסגרו בעילת חוסר ראיות מסך כלל התיקים.

גלעד בנט: אנחנו מדברים על 28 אחוזים בשנת 2014 ו-0.4 אחוז בשנת 2020.

עודד פורר: אתה יודע לומר לי נומינלית מה מספר התיקים שהיה ב-2019 ומה מספר התיקים שהיו ב-2020?

גלעד בנט: כן.

גלעד בנט: בשנת 2019, נפתחו בסך הכול 231 תיקים.

גלעד בנט: בשנת 2020, בחציון הראשון, נפתחו 256 תיקים.

גלעד בנט: הנתון של סגירת התיקים בגין עבריין לא נודע, הוא הנתון שבעצם מספר את כל הסיפור.

גלעד בנט: אני תכף אתייחס אליו.

גלעד בנט: נתון נוסף הוא הכפלה של מספר התיקים שהועברו לתביעה, שאלה יחידות התביעה והפרקליטות.

גלעד בנט: אנחנו מדברים על 12 אחוזים בבלוק של 2014-2018 ועל 25 אחוזים בשנתיים האחרונות.

גלעד בנט: אנחנו שואלים את עצמנו מה גרם לשינוי הזה.

גלעד בנט: זה שינוי שהוא ממש לא טריביאלי.

גלעד בנט: אנחנו הקמנו כמה מוקדים שמתעסקים באירוע הזה – האירוע הזה בכלל נקרא סייבר ואיך אנחנו מתייחסים לפשיעה במרחב המקוון - שנקרא סרטונים ברשת שהוא זווית מתוך כלל הפשיעה.

גלעד בנט: בצמוד למוקד של יחידה 105 נמצא מוקד שנקרא מרכז הסייבר הארצי ביחידת הסייבר, בלה"ב 433, וזה למעשה מרכז היתוך גם של מידע.

גלעד בנט: אנשי המרכז מסתכלים כל בוקר על כל התיקים שנפתחו ביום שלפני, ביממה שלפני, ומנסים למצוא מכנים משותפים, מנסים למצוא מובילים אינטרנטיים לעבריין, מנסים למצוא יחידות שעובדות על אותם תיקים בלי לדעת אחת על השנייה ולמעשה המרכז הזה הופך את תהליך ההיתוך המודיעיני להרבה יותר יעיל וכלל החקירה הופכת להרבה יותר יעילה.

גלעד בנט: המרכז הזה, מעבר לזה שהוא מבצע היתוך, הוא גם סוג של עזרת דסק ליחידות החוקרות.

גלעד בנט: זאת אומרת, נכנסת מתלוננת בגין הסרטונים לתחנת משטרה, החוקר לא יודע איך לטפל בתיק, הוא יודע שיש לו מקום שהוא יכול להתקשר אליו.

גלעד בנט: מעבר לזה, זה מרכז שמפתח, הוא סוג של סינגל פוינט אוף קונטקט לספקיות הגדולות של הרשת, הרשתות החברתיות, בחוץ לארץ.

גלעד בנט: זאת אומרת, התהליך הופך להיות הרבה יותר מהיר והרבה יותר יעיל.

גלעד בנט: זה באזור של מס"א, של מרכז הסייבר הארצי.

עודד פורר: אתה יודע לומר כמה זמן, מרגע שנפתח תיק כזה, עד שהוא עובר לפרקליטות?

גלעד בנט: זה משתנה מתיק לתיק.

גלעד בנט: זה משתנה מההיקף.

גלעד בנט: תכף אני אדבר גם על תיקים יזומים שביצענו.

עודד פורר: יש עוד דבר שתתייחס אליו.

עודד פורר: האם אתה מגיע רק לחשוד, מה שנקרא המפיץ הראשון, או שאתה הולך עוד כמה מעגלים מעבר לו.

עודד פורר: על פי החוק גם המפיץ גם המפיץ השני או השלישי הוא עבריין במקרה הזה.

גלעד בנט: זאת נקודה שבאמת רשמתי לעצמי להתייחס אליה כי היא לחלוטין לא פשוטה.

עודד פורר: ברור.

גלעד בנט: קודם כל, יש את הנחיית פרקליט המדינה בעניין הזה ואני מציע שחברתי מהפרקליטות תדבר על זה.

גלעד בנט: גם מהותית אתה תמיד רוצה למקד את הפעילות באנשים שביצעו את החלק הארי של העבירה ביחס לכלל ההפצה.

גלעד בנט: קשה מאוד לעשות את זה כאשר מדובר בתוכנות של מסרים מידיים.

גלעד בנט: אפשר לעשות את זה ביחס להפצות אחרות אבל צריך לזכור שאי אפשר בקבועי הזמן של החקירה - וכולם רוצים שבן אדם שביצע עבירה חמורה יהיה עצור עד תום ההליכים, החקירות האלה מוגבלות בזמן – לתפוס את כל האנשים שהפיצו, גם אם אתה יודע עליהם.

גלעד בנט: זה במובן של תפסת מרובה לא תפסת.

גלעד בנט: בהיבט הזה ביקשנו כבר לפני כמה שנים את הפרקליטות להתייחס לאירוע הזה כי באמת זאת שאלה מהותית.

גלעד בנט: זאת שאלה שהמשטרה לא רוצה להתעלם ממנה והיא לא רוצה להשאיר אנשים בצד.

גלעד בנט: יש את הביקורת הציבורית שהמשטרה נתונה תחתיה באירועים מהסוג הזה, היא בפוטנציה סיכון שצריך לנהל אותו והפרקליטות התייחסה לזה.

גלעד בנט: אני מציע שהפרקליטות תתייחס לזה.

גלעד בנט: הדבר האחרון שאני רוצה לספר עליו הוא על פעילות יזומה שאנחנו מבצעים.

גלעד בנט: אנחנו לא מחכים רק למתלוננות שתיגשנה ליחידות המשטרה ותתלוננה על התיקים האלה.

גלעד בנט: אנחנו מבצעים פעילות של ניטור של פורומים מהסוג הזה שבעצם מפיץ סרטונים, אפילו עוד לפני שהמתלוננות יודעות על כך.

גלעד בנט: ביחידת ימ"ר תל אביב בוצעה בחודשים האחרונים פעילות סמויה שבעצם איתרה בצורה יזומה 160 מתלוננות שלא ידעו שהסרטונים שלהם מסתובבים בפורום, בטלגרם.

גלעד בנט: זאת פעילות מאוד איכותית עם שלושה עצורים עד תום הליכים, זאת הרבה מאוד פעילות טכנולוגית שתכליתה בעצם שיוך של שם משתמש בפורום.

גלעד בנט: כידוע לכם האנשים לא משתמשים בשמות האמיתיים שלהם בפורומים האלה אלא משתמשים במה שאנחנו מכנים אווטרים.

גלעד בנט: יש כאן המון פעילות טכנולוגית ברקע שהתכלית שלה היא בעצם לקשר בין אדם אמיתי למשתמש.

גלעד בנט: כאמור, שלושה עצורים עד תום הליכים.

גלעד בנט: הפסקת העבירה, הסרה ומחיקה של תכנים, דברים שהם כלל לא טריביאליים.

גלעד בנט: סוג של פעילות נוספת במכללת שנקר.

גלעד בנט: שלושה חשודים שהדביקו - ממש השתמשו בתשתיות של המכללה כדי להדביק – מחשבים של מתלוננות פוטנציאליות כאשר למעשה ההדבקה הזאת תתאפשר להם להיכנס אחר כך ולמצוא נתונים וחומר במחשב.

עודד פורר: בהתייחס – ואני ארצה גם את ההתייחסות של הפרקליטות לעניין הזה – לאותו מקרה בדנמרק שהועלה כאן, שלקחו מקרה אחד ולקחו 1,000 חשודים שהיו בתוך האירוע הזה.

גלעד בנט: אני מציע לקחת את ההשוואות האלה בקורטוב של זהירות.

גלעד בנט: אני לא מכיר את שיטת המשפט בדנמרק.

גלעד בנט: אני לא מכיר את התיק.

גלעד בנט: יכול להיות שבאמת היו שם מהותית 1,000 אנשים שהיה ראוי להעמיד אותם לדין.

גלעד בנט: אני לא יודע מי יחידת החקירה, יכול להיות שליחידת החקירה היה לה אורך נשימה ולתביעה היה אורך נשימה ורצו לעשות איזשהו תיק דגל מהסוג הזה, במובן של ראה, הוזהרתם.

גלעד בנט: צריך להתייחס לזה בזהירות.

גלעד בנט: זאת עוד נקודה שרציתי להתייחס אליה.

גלעד בנט: ההשוואות האלה מסוכנות.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: חברת הכנסת תומא סלימאן, רצית להתייחס?

עאידה תומא סלימאן: כן.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: רציתי להתייחס לנתונים.

עאידה תומא סלימאן: אם אפשר לקבל את הנתונים האלה גם בכתב.

גלעד בנט: בוודאי.

עאידה תומא סלימאן: כדי שנוכל להסתכל עליהם לעומק ולראות מה קורה.

עאידה תומא סלימאן: אגיד את האמת, אני מאוד התרשמתי מהנתונים והתחלתי לחשוב שבאמת כנראה כאשר העבירה מטופלת בדרגים, בוא נגיד, ושמים בה את כל המשאבים, עצם העובדה שהיא מטופלת ביחידת סייבר, שיש לה את המשאבים ויש לה את היכולות שיכולים להיות בנושאים אחרים או בעבירות אחרות, המשאבים האלה לא מוקדשים כדי לפענח.

עאידה תומא סלימאן: אבל בכל זאת בגלל שאנחנו חיים בתוך החברה שלנו ובגלל שאנחנו שומעים מנשים שהגישו או אנשים שהגישו תלונות, יש שני דברים שאני ארצה להבין.

עאידה תומא סלימאן: דבר ראשון הוא שרוב התלונות שמגיעות, נשים מדווחות שהן לא מגיעות אלא יותר נסגרות, לא כפי ההתרשמות מהסטטיסטיקה שניתנה עכשיו.

עאידה תומא סלימאן: הדבר השני.

עאידה תומא סלימאן: אני טיפלתי בשני מקרים באוכלוסייה הערבי, שתי נשים שהלכו והתלוננו בתחנת המשטרה וההצעה של השוטרים הייתה: את רוצה עכשיו שיעשו לך פדיחה?

עאידה תומא סלימאן: לא כדאי לך.

עאידה תומא סלימאן: לאימא הוצע שתעבור מהעיר לעיר אחרת כי יהפכו את החיים שלהם לגיהינום מבחינת הרכילויות וכולי.

עאידה תומא סלימאן: איך יכול להיות ששוטרים בתחנת משטרה יכולים להמליץ המלצות כאלה?

עאידה תומא סלימאן: אני יכולה לתת שמות של תחנות משטרה.

עודד פורר: אני מציע בעניין הזה שאם תוכלו, תעבירו אלינו את הנתונים שאתה הצגת בפנינו, הנתונים המספריים, עם חלוקה לכמה זה במגזר הערבי וכמה במגזר היהודי.

עודד פורר: יהיה מאוד מעניין לדעת אם יש הבדל בטיפול בתחנות מסוימות.

עאידה תומא סלימאן: אם נקבל לפי פריסת תחנות, זה מאוד יעזור.

עודד פורר: לא יודע אם תחנות אבל ברמה מגזרית.

יואב סגלוביץ': אני חושב שבסך הכול הנתונים – התוספת שגלעד נתן - שנתתם הם תוספת מאוד חשובה.

יואב סגלוביץ': אני חושב שזה מעודד.

יואב סגלוביץ': הרבה פעמים אנשים חושבים שאי אפשר להילחם בדבר הזה.

יואב סגלוביץ': רק מי שמכיר קצת יותר איך זה עובד.

יואב סגלוביץ': אני חושב שאם יש לי הערה אחת - אני חושב שזה צריך להיות קול שיצא מהוועדה – היא שצריך יותר לפרסם את העניין הזה.

יואב סגלוביץ': אני חושב שיש הרבה מאוד אנשים שהתחושה הכללית שלהם, בגלל דברים אחרים, נכונים או לא נכונים, לא משנה, שפונים למשטרה ואין מענה.

יואב סגלוביץ': אני חושב שדווקא בתחום הזה, מאחר והוא נתמך על ידי מערך סייבר שנולד גם לדברים אחרים אבל כאן הוא תומך, היכולת היא מאוד מאוד גבוהה.

יואב סגלוביץ': אם אנחנו רוצים למנף את הדבר הזה, של השיימינג הזה, צריך להבין, זה בדרך כלל מתלווה לעבירות נוספות.

יואב סגלוביץ': אלה לא רק הסרטונים אלא בדרך כלל אלה עבירות מעורבות כאשר לפעמים נשים לא רוצות להתלונן.

יואב סגלוביץ': אני חושב שאם אני יכול לומר משהו זה דווקא דרך הוועדה לפרסם את העובדה שבתחום הזה למשטרה יש יכולת גבוהה מאוד וצריך לנצל אותה.

יואב סגלוביץ': גם הנתונים שנתת, נכון שיפורסמו.

יואב סגלוביץ': נכון שיצאו החוצה.

עודד פורר: אתה יודע לומר כמה מהתכנים האלה בפועל הוסרו בסוף?

גלעד בנט: אני יכול לומר לך שבפרשייה האחרונה שציינתי, שנחקרה בימ"ר תל אביב, התכנים הוסרו.

גלעד בנט: 160 מתלוננות.

גלעד בנט: הסיפור של הסרה, מבחינתנו, הפסקת העבירה והפסקת הפגיעה בנפגעת, זה מעל לכל.

עודד פורר: אני מנסה לדעת האם יש לכם בעיה במובן הזה מול התאגידים.

גלעד בנט: לא.

גלעד בנט: לרוב אין בעיה, במיוחד הרשתות והמסרונים המידיים שהם באמת ממוסדים.

גלעד בנט: יש להם מדיניות פגיעה בקהילה מאוד מאוד ברורה.

גלעד בנט: אגב, בחלק גדול מהתלונות ניתן אפילו באזורים שהם פחות ברורים בעניין העבירה הפלילית, ויש גם כאלה, אנחנו גם עוזרים למתלוננות ליצור קשר באמצעות הממשק המקוון שיש לאזרח ויכולת התלונה.

גלעד בנט: זה בעיקר ברשתות החברתיות.

גלעד בנט: הסרת תכנים זה בהחלט משהו שאנחנו כחטיבת סייבר סיגנט ביקשנו ממש בחודשים האחרונים מכל המכלולים שמטפלים, להתייחס כאל מדד, כמדד מתועד, כי לדעתנו זה בהחלט משהו שהוא לא פחות חשוב ואולי אפילו יותר חשוב מהעמדה לדין של העבריין בנסיבות מסוימות.

עודד פורר: היועצת המשפטית ואחריה חברת הכנסת יזבק.

ענת מימון: אני רוצה לשאול לגבי הסרת התכנים.

ענת מימון: אתם עושים את זה בדרך של פנייה שלכם, באמצעות פנייה משפטית?

ענת מימון: כלומר, מה הסמכות שלכם, האם זה נתון לרצונו הטוב של אותו גורם שאתם פונים אליו או שיש לכם את הסמכות לדרוש את הסרת התכנים?

גלעד בנט: מבחינת הסרת תוכן, יש לספקיות הגדולות, כמו שאמרתי, מדיניות הסרה משלהן.

גלעד בנט: במקרים רבים זה נעשה בצורה וולנטרית.

גלעד בנט: במקרים רבים שזה לא נעשה בצורה וולנטרית, אנחנו פונים לפרקליטות, לה הסמכות להסיר תכנים בעבירות שקבועות בחוק – אולי יעלה תרחיב על כך אחר כך – וזאת בעצם לא הסרה אלא חסימה של גישה לאתרים האלה דרך הספקיות הישראליות.

עאידה תומא סלימאן: בכמה מקרים פניתם לפרקליטות למשל בשנתיים האחרונות?

גלעד בנט: הרבה מאוד.

עודד פורר: אחרי חברת הכנסת יזבק, אני אתן לפרקליטות.

גלעד בנט: הממשק עם מחלקת הסייבר והפרקליטות הוא ממשק הדוק, גם ברמה המתודולוגית וגם ברמה המבצעית.

גלעד בנט: אני חושב שאחוזי ההסרה שלהם הם יחסית גבוהים מאוד.

גלעד בנט: יש שם שיקול דעת שמופעל בצורה מאוד טובה.

גלעד בנט: יש גם חשיבות לאורך זמן, המקצועיות, ההתמקצעות שלך בסוג העבירה, בהכרות עם המדיניות השונה בין ספק לספק וחשוב שזה ייעשה במקום אחד.

היבה יזבק: אני רוצה לשאול באופן ממוקד.

היבה יזבק: אולי התייחסתם לזה לפני שהגעתי.

היבה יזבק: הייתי בוועדה אחרת.

היבה יזבק: לגבי הפילוח.

היבה יזבק: אמרתם שיש פילוח לישובים או לפי מוצא אותו אנחנו יכולים לדעת.

גלעד בנט: אנחנו יכולים לבצע פילוח.

גלעד בנט: לא ביצעתי אותו עכשיו.

היבה יזבק: בינתיים אין.

היבה יזבק: השאלה שלי היא עד כמה נעשו קמפיינים בשפות השונות, כולל השפה הערבית, שבני הנוער ובנות הנוער ייחשפו וידעו על השירות הזה.

היבה יזבק: אנחנו יודעים – וזה מצוין גם בדוח שמונח לפנינו – שיש הרבה פניות מהחברה הערבית אך המוקד עצמו פועל בשפה העברית.

עודד פורר: לא.

עודד פורר: הוא גם בערבית.

היבה יזבק: בעיקר בעברית.

עודד פורר: 24 שעות, גם בערבית.

גלעד בנט: מוקד 105.

קריאה: המידע הזה נכון ל-2018.

היבה יזבק: הוא פועל גם בערבית?

נאוה כהן אביגדור: פועל גם בערבית ואנחנו גם עושים הרבה פעילויות הסברה ומניעה בשפה הערבית.

היבה יזבק: אני אשמח לשמוע על פעולות ההסברה, היכן הן מתבצעות ועד כמה זה מושקע, האם זה באמת מגיע לבני הנוער ולבנות הנוער, האם הם יודעים על כך, מה הצעדים שנעשים בנושא.

עודד פורר: תכף נגיע לזה.

עודד פורר: נאוה תתייחס.

היבה יזבק: חלק גדול מהעניין הוא להגיע.

היבה יזבק: להגיש תלונות, זה לדעת שיש אפשרות.

עודד פורר: אנחנו ניגע בזה.

נאוה כהן אביגדור: חשוב גם לחדד שיחידת הסייבר בפרקליטות היא חלק מ-105.

נאוה כהן אביגדור: זאת אומרת, היותנו מוקד לאומי שכולל את משרד המשפטים, זה באמצעות יחידת הסייבר בפרקליטות שעובדת אתנו 24/7.

עודד פורר: הנה, הגיע תורה של פרקליטות המדינה.

עודד פורר: עורכת הדין יעלה הראל.

יעלה הראל: בוקר טוב.

יעלה הראל: אני רוצה קודם להתייחס לנתונים.

יעלה הראל: דיברנו כאן גם על הנתונים של הפניות שנפתחות ב-105 וגם על התיקים שנפתחים במשטרה.

יעלה הראל: אני אתחיל מהנתון שלנו.

יעלה הראל: בשנת 2019 הוגשו 16 כתבי אישום בפרקליטות ועד עכשיו, במחצית הראשונה של 2020, הוגשו עוד ארבעה כתבי אישום.

יעלה הראל: אני רוצה להתייחס לפער.

יעלה הראל: כשאנחנו מגישים כתב אישום, בדרך כלל לא מדובר בכתב אישום של מעשה יחיד אלא בדרך כלל יש, אני אפילו אומר, עשרות של נפגעות עבירה.

יעלה הראל: לכן, אם אנחנו משווים את זה למספרים שנפתחו ב-105 או לתיקי המשטרה, אפשר לראות שאצלנו כתב אישום אחד מכיל מספר רב של תיקי משטרה.

יעלה הראל: יכול להיות גם - ואפילו יצא לי באופן אישי להגיש כתב אישום – שיש פניות למוקד 105, פניות מאוד חשובות שמעוררות את תחילת ההליך של החקירה, מתקשרת מתלוננת ראשונה, והיא מתקשרת פעם שנייה והחברות מתקשרות כי גם הן נפגעו, ולכן אני לא יודעת להעריך כמה מהפניות האלה בסופו של יום מתועלות לאותו תיק אחד, לאותו כתב אישום אחד.

יעלה הראל: כמו שציינתי, אני יכולה להגיד שתיקים אצלנו בדרך כלל מוגשים נגד חשוד מרכזי שפוגע בדרך כלל במספר דו ספרתי של נפגעות עבירה.

יעלה הראל: ציין כאן גלעד את התיקים האחרונים שמטופלים בימ"ר תל אביב.

יעלה הראל: בתיק אחד שני כתבי אישום, אפילו שלושה כתבי אישום, נגד ארבעה חשודים.

יעלה הראל: קבוצת הטלגרם שפעלה, חשוב לציין שזאת קבוצת טלגרם כאשר נפגעות העבירה הן ישראליות, מרביתן בחורות צעירות, לא קטינות אבל הן מתויגות שם בשמן, שזה מוסיף פגיעה בפרטיות באופן מאוד חריף.

יעלה הראל: אנחנו והמשטרה, המשטרה למעשה הורידה בתיק הנוכחי, בתיק שטרם הוגש בו כתב אישום, מספר דו ספרתי של קבוצות שהיו בהן רבבות של חברים.

יעלה הראל: אם מישהו ינסה היום לבדוק בטלגרם את הקבוצות האלה, אתם תקבלו הודעה של יחידת הסייבר במחוז תל אביב שהקבוצות האלה נחסמו.

יעלה הראל: כמובן שכל החומר נשמר.

יעלה הראל: החשוד עדיין עצור ואנחנו מתקדמים עם התיק הזה.

יעלה הראל: אני חושבת שבשנים האחרונות יש מגמה מאוד חיובית גם של בתי המשפט.

יעלה הראל: אנחנו רואים בשנתיים האחרונות אמירות נורמטיביות מאוד ברורות של בית המשפט, החל מהשלום ועד בית המשפט העליון, שמדברים על הפגיעה ומחמירים גם בענישה.

יעלה הראל: אני חושבת שאחד הדברים החשובים שיצאו מבית המשפט המחוזי והעליון בשנתיים האחרונות, זאת אמירה ברורה שגם כאשר המפיץ, הנאשם, הוא בן אדם נורמטיבי, עדיין אנחנו צריכים ללכת בכיוון של הרשעה.

יעלה הראל: למעשה עד היום הסתיימו 53 תיקים שהתנהלו בהם הליכים, מתוכם 43 נאשמים הורשעו.

יעלה הראל: אני חושבת שזאת מגמה חשובה שצריך לשים לב אליה.

יעלה הראל: אם אני אתייחס לשאלת חברת הכנסת בנוגע למגזר הערבי.

יעלה הראל: הייתה פעילות יזומה של משרד המשפטים בהובלת המנכ"לית הקודמת אמי פלמור.

יעלה הראל: אנחנו יצאנו לכמה שיותר בתי ספר.

יעלה הראל: אמי פלמור שמה דגש וביקשה לשלוח כמה שיותר פרקליטים לחברה הערבית ואפילו, אני חושבת לפני כחודשיים, עורכת הדין אלכסנדרה קרא מהמחלקה שלנו התראיינה ל-הלאה, אם אני לא טועה, בעניין הזה, במטרה לעורר מודעות.

יעלה הראל: המוטו של שבוע האינטרנט שחל בחודש פברואר האחרון, יחד עם 105 היה סוף שיתוף במחשבה תחילה.

יעלה הראל: זה משהו שאנחנו מאוד מנסים להחדיר אותו בגילי חטיבה ומעלה כי זה השלב שהם עוד לא בדיוק מודעים אבל כבר מתחילים לשתף לצערנו.

עודד פורר: הם מודעים לאחריות הפלילית שלהם?

יעלה הראל: זה מה שאנחנו עושים כשאנחנו מגיעים להרצות.

יעלה הראל: לא רק אנחנו במחלקה אלא פרקליטים בכלל ומשרד המשפטים.

יעלה הראל: אנחנו מסבירים להם את המשמעות של הדברים.

יעלה הראל: אני חושבת שזה גם כדי שהם ידעו שזה יכול לקרות להם וההשלכות של זה וגם שאם הם מבצעים את זה, מה ההשלכה של זה על החיים שלהם מכאן והלאה.

יעלה הראל: אנחנו נפגשים עם ילדים מאוד קואופרטיביים, מספרים סיפורים, משתפים.

יעלה הראל: לפעמים האצבע שלהם קלה על ההדק אבל אני חושבת שלאט לאט זה מתחיל לחלחל.

יעלה הראל: אני מקווה כך.

עודד פורר: משרד החינוך.

עודד פורר: נמצאים אתנו ב-זום.

איריס בן יעקב: אני נציגת משרד החינוך.

איריס בן יעקב: נמצאת אתי מנהלת תחום משרד החינוך במטה הלאומי תמי אומנסקי שהיא תדבר אחרי על מה הם עושים ב-105.

איריס בן יעקב: אני רוצה לומר שאנחנו פועלים בשני ערוצים.

איריס בן יעקב: קודם כל, בערוץ אחד תגובה לאירועים כשהם מתקבלים, כשהם מתרחשים בבית הספר ונודע עליהם לצוותי החינוך.

איריס בן יעקב: בערוץ השני אנחנו עובדים קשה והרבה על העלאת מודעות והסברה בכל מה שקשור לחוק הסרטונים ובכלל על הטרדות מיניות, פגיעות מיניות וכולי.

איריס בן יעקב: יש לנו חוזר מנכ"ל שנכתב ב-2015 והוא מבקש מכל צוותי החינוך להתייחס, כשמגיע סרטון כזה או אחר והוא בעל אופי מיני.

איריס בן יעקב: ההתייחסות מתחילה, היא יכולה להתבטא או בהגשת תלונה במשטרה - - -

עודד פורר: את יודעת לומר כמה תלונות כאלה קיבלתם מבתי הספר?

עודד פורר: כמה פעמים בתי הספר הציפו בשנת 2019 נושאים כאלה מבית הספר למעלה?

איריס בן יעקב: קדם כל, יש הרבה תלונות.

עודד פורר: מספר.

איריס בן יעקב: לא עשינו.

איריס בן יעקב: בחלק מהתלונות אנחנו משתפים את מוקד 105 ופועלים יחד.

איריס בן יעקב: חלק מהתלונות נרשמות במוקד 105.

איריס בן יעקב: בחלק אנחנו מטפלים לבד.

עודד פורר: אין לכם נתונים לגבי כמה פנו למשרד החינוך?

עודד פורר: האם פנו 10 מנהלי בתי ספר, האם קיבלתם 100 פניות בשנת 2018 מבתי הספר, 120 פניות ב-2019?

עודד פורר: אין לכם מספרים כאלה?

איריס בן יעקב: אין לנו נתונים.

איריס בן יעקב: הנתונים נעשים במחוזות.

איריס בן יעקב: אנחנו המטה.

עודד פורר: לאן מדווחים המחוזות?

עאידה תומא סלימאן: מעניין.

עאידה תומא סלימאן: לפני שלוש שנים בוועדה הזו נתבקשתם לאסוף את המידע מהמחוזות, לרכז אותו ולנתח אותו כדי שתוכלו להתמודד עם הבעיות, אבל אתם עדיין לא עושים את זה.

עאידה תומא סלימאן: מעניין מאוד.

איריס בן יעקב: אני רוצה לומר שיש לנו דסק חינוך ב-105 ודרכם אנחנו כן מסיקים מסקנות ובעצם מנתבים את הפעילות שלנו בהתאם לנתונים.

איריס בן יעקב: זה לא שאין נתונים.

איריס בן יעקב: יש נתונים.

איריס בן יעקב: הנתונים נמצאים כרגע ב-105.

איריס בן יעקב: יש שם דסק חינוך ותכף תמי תרחיב על כך.

עודד פורר: נאוה, את יודעת לומר לנו כמה תלונות ממנהלי בתי הספר התקבלו במשרד החינוך?

נאוה כהן אביגדור: כן.

נאוה כהן אביגדור: אני יכולה לומר והתחלתי לומר.

עודד פורר: יכול להיות שיש תלונות שהתקבלו בבתי הספר ולא הגיעו ל-105?

עאידה תומא סלימאן: כן.

נאוה כהן אביגדור: קודם כל, אם יש אירועים שמתקבלים, נפתחים, מבוצעים בבתי הספר ולא מגיעים ל-105, אז 105 לא יכול לדווח עליהם.

נאוה כהן אביגדור: מה שאנחנו יכולים לדווח – וחשוב לי לומר – זה שברגע ש-105 מקבל פנייה, היא נרשמת והיא מתועדת.

עודד פורר: בזה אני בטוח.

נאוה כהן אביגדור: לכן מתוך כלל הפניות בנושא שאנחנו עוסקים בו, הפצת תמונות וסרטונים מיניים, כ-20 אחוזים מהפניות שקיבלנו הן מתוך צוותי חינוך.

נאוה כהן אביגדור: צוותי חינוך פנו למוקד 105 עם הפנייה וזה 20 אחוזים מכלל הפניות קיבלנו בנושא הזה.

עודד פורר: איריס, אני מבין שאין לך נתונים מהמחוזות.

איריס בן יעקב: לא, אין לי נתונים מהמחוזות אבל אני כן יכולה לומר שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא.

עודד פורר: סליחה שאני מתעכב על זה, אבל אני לא מצליח להבין.

עודד פורר: מה הקושי לאסוף את הנתונים מהמחוזות?

איריס בן יעקב: יש קושי מאוד גדול.

איריס בן יעקב: אני לא ארחיב כאן.

איריס בן יעקב: יש קושי.

עודד פורר: זה בדיוק המקום להרחיב.

עודד פורר: כל מה שאת רוצה להרחיב בנושא של הקושי לאסוף את הנתונים לגבי כמה תלונות התקבלו מבתי הספר מהמחוזות – זה המקום.

עודד פורר: אגב, זה מאוד פשוט.

עודד פורר: אני כבר אומר לך.

עודד פורר: הדיון שיתקיים כאן

עודד פורר: בשבוע הבא בוועדה לקידום מעמד האישה, ועוד לא הפצנו את סדר היום, הוא ייפתח בדיווח של משרד החינוך לפי מחוזות על כמה תלונות היו בכל מחוז בשנת 2019.

עודד פורר: כבר תכיני את המחוזות.

עודד פורר: כל מנהל מחוז יידרש לבוא לוועדה ולדווח על כך בשבוע הבא.

עודד פורר: אני אסייע בידכם לאסוף את הנתונים כי אני מבין שיש לכם קושי במטה לאסוף את הנתונים מהמחוזות.

איריס בן יעקב: נכון.

עודד פורר: אנחנו נתחיל לעשות כאן את העבודה של משרד החינוך.

עודד פורר: יכול להיות שאולי יהיו אנשים שאחר כך יהיו מיותרים במשרד כי הוועדה תעשה את העבודה שלהם.

איריס בן יעקב: לא צריך להגיע לפסים האלה.

איריס בן יעקב: משרד החינוך עושה הרבה ופועל רבות למען צמצום הפגיעות.

עודד פורר: אני לא מצליח להבין איך מטה במשרד החינוך אומר לי הוא לא יכול לאסוף נתונים מהמחוזות.

עודד פורר: לא מצליח להבין.

עודד פורר: יש דברים שנשגבים מבינתי.

עודד פורר: אני אבדוק.

עודד פורר: אני אשאל את השר איך יכול להיות שאין לו נתונים מהמחוזות, אבל בסדר.

איריס בן יעקב: אתה מוזמן לשאול את השר.

איריס בן יעקב: אני רק אומרת שאני מנהלת היחידה למיניות ומניעת פגיעה בילדים ובני נוער.

איריס בן יעקב: אנחנו אוספים נתונים.

איריס בן יעקב: זאת אומרת, פניות שמגיעות אלינו.

איריס בן יעקב: לא כל הפניות מגיעות אלינו להיוועצות.

איריס בן יעקב: אני מניחה שלכל אחד מאתנו יש מידע חלקי.

איריס בן יעקב: גם לנו יש מידע חלקי על כמה פניות מגיעות אלינו נושא של הפצת תמונות.

איריס בן יעקב: יש למשל אירועים שמגיעים ל-105 ואנחנו לא מקבלים אותם והם קשורים לתלמידים ולקטינים.

איריס בן יעקב: אז אני כבר אומרת שלכל אחד יש מידע חלקי.

איריס בן יעקב: באופן כללי אנחנו כן אוספים את הנתונים ואנחנו כן ערים לנתונים שמתקבלים ובעקבות זה מנסים לבנות איזושהי תכנית פעולה.

עודד פורר: אין שום סיכוי שתצליחי לבנות תכנית פעולה כשאין לך את הנתונים ולכל אחד יש את הנתונים של עצמו.

עודד פורר: בעיני – יכול להיות שזה לא עובד כך במשרד החינוך – התפקיד של מטה הוא לרכז את כל הנתונים מהשטח.

עודד פורר: זאת המשמעות של מטה.

עודד פורר: המטה, כל המחוזות מעבירים אליו את הנתונים.

עודד פורר: אם במשרד החינוך לא יודעים לומר כמה תלונות כאלה היו בבתי הספר, ואני לא אומר את זה סתם, כי אני יודע כמה גם מטאטאים מתחת לשטיח בבתי הספר.

עודד פורר: גם את זה אנחנו מכירים.

עודד פורר: בסדר, אני אהיה קצת נודניק בעניין הזה.

עודד פורר: קחו את זה בחשבו בתקופה הקרובה.

איריס בן יעקב: אתה מוזמן.

איריס בן יעקב: אני אומרת שיש לנו חוזר מנכ"ל וחוזר מנכ"ל מחייב את בתי הספר להתייחס כשמגיע אירוע כזה.

עודד פורר: אני לא ביקשתי שיהיה חוזר מנכ"ל.

עודד פורר: אני ביקשתי שיהיו נתונים.

עודד פורר: חוזר מנכ"ל לא מעניין אותי.

איריס בן יעקב: חוזר מנכ"ל הוא חשוב.

איריס בן יעקב: זאת המדיניות של המשרד.

עודד פורר: אבל אם לא קורה מה שכתוב בחוזר מנכ"ל, מה זה משנה?

עודד פורר: מה עוזר לי חוזר מנכ"ל אם שום דבר ממה שכתוב בו לא מתקיים?

איריס בן יעקב: קודם כל, הדברים כן מתקיימים כי עובדה שכאשר מגיע אירוע, האירוע מטופל על ידי בית הספר, אם זה בתגובה חינוכית או בהגשת תלונה במשטרה.

עודד פורר: את לא יודעת לומר כמה אירועים כאלה היו בבתי הספר בישראל בשנת 2019.

איריס בן יעקב: לא.

איריס בן יעקב: אני לא יודעת.

איריס בן יעקב: צריך להיות ברור שגם אם אנחנו נאסוף, לא תהיה לנו את התמונה המלאה.

עודד פורר: תמשיכי על פעילות ההסברה שאתם מבצעים.

איריס בן יעקב: בנושא של פעילות ההסברה.

איריס בן יעקב: קודם כל, יש לנו כל מיני שבועות לציון הדברים אליהם אנחנו מתייחסים.

איריס בן יעקב: יש שבוע המערכת למניעת פגיעה מינית ובשבוע הזה אנחנו למעשה עושים פעילות, סדנאות לתלמידים, עושים סדנאות לצוותי חינוך.

איריס בן יעקב: יש שבוע מערכת לגלישה בטוחה.

עודד פורר: בכל פעילות כזאת שאתם מבצעים, באיזה חתך גילים זה מתבצע?

איריס בן יעקב: מתבצע בכל הגילים.

עודד פורר: מכיתה א' עד י"ב?

איריס בן יעקב: אנחנו כמובן מתאימים את פעולות ההסברה לשלבים ההתפתחותיים של הילדים.

עודד פורר: יש הסברה כזאת מכיתה א' עד י"ב?

איריס בן יעקב: מכיתה א' עד י"ב, כל ילד מקבל פעילות בנושא.

איריס בן יעקב: כמו שאמרה נציגת משרד המשפטים, שבוע מערכת לגלישה בטוחה נעשה לא רק על ידי משרד החינוך אלא משתתפים גם משרדי ממשלה אחרים שבאים להסברה כמו המשרד לביטחון פנים, משטרת ישראל, המערך הלאומי להגנה על ילדים ונוער, לה"ב 433, מערך הסייבר הלאומי, משרד המשפטים וכולי וכולי.

איריס בן יעקב: זאת אומרת, אנשים מגיעים לבית הספר ומרצים

עודד פורר: בואי נמקד את זה קצת.

עודד פורר: תני לי לדוגמה מהי תכנית ההסברה לכיתות א' ומהי תכנית ההסברה לכיתות ז'.

איריס בן יעקב: עם כיתות ז' אנחנו מדברים ישירות על הפצת תמונות, על כך שזאת עבירה פלילית, על החוק להטרדה מינית.

איריס בן יעקב: את זה כמובן לא נלמד את הילדים בכיתה א', אבל את הילדים בכיתה א' אנחנו כן נלמד מתי הם יכולים להרגיש שקורה משהו שהוא לא בסדר ושהם צריכים לשתף את ההורים במה שעובר עליהם.

עודד פורר: רגע.

עודד פורר: דיברת על כיתה ז'.

עודד פורר: ספרי לי איך זה מתבצע.

עודד פורר: על ידי מי מתבצעת הפעילות הזאת?

עודד פורר: על ידי המחנכים?

עודד פורר: בכל בית ספר יש חובה לבצע הרצאה?

עודד פורר: תני את התמונה.

איריס בן יעקב: זה מגוון.

איריס בן יעקב: זה יכול להיות גם וגם.

איריס בן יעקב: בשבוע הזה מנהלי בתי הספר יכולים להזמין מרצים מבחוץ.

איריס בן יעקב: למשל, לצורך העניין, יכולים להזמין נציג ממשרד המשפטים שבא ומספר על החוק ועל כך שזאת עבירה פלילית.

איריס בן יעקב: אבל זה לא מספיק.

איריס בן יעקב: גם המחנכת של הכיתה עושה סדנה בכיתה על תחושת האמפתיה, על מה מרגיש ילד שבעצם מפיצים תמונה שלו, מה קורה לילד שמפיץ תמונה בלי לחשוב.

איריס בן יעקב: יש ממש מערך של פעילות שאנחנו מציעים לבתי הספר וכמובן בתי הספר בוחרים מה שמתאים להם.

איריס בן יעקב: יש נושאים שונים שאנחנו מעבירים שקשורים לזה.

איריס בן יעקב: אם כן, זה יכול להיות מגוון.

איריס בן יעקב: בנוסף, מערבים גם את מועצת התלמידים.

איריס בן יעקב: מועצת התלמידים עובדת אתנו בשיתוף פעולה כל הזמן.

איריס בן יעקב: דרך אגב, כל הנושאים נבחרים גם על ידי מועצת התלמידים.

איריס בן יעקב: למשל, סוף שיתוף במחשבה תחילה.

איריס בן יעקב: כל נושא, מועצת התלמידים יחד אתנו עובדת.

איריס בן יעקב: אנחנו חושבים איך לעשות את זה.

איריס בן יעקב: אנחנו עובדים גם עם עמותות וארגונים, עם איגוד האינטרנט הישראלי, המועצה לשלום הילד, ג'וינט אשלים, עמותת אשנב וכולי.

איריס בן יעקב: זאת אומרת, זאת פעילות שבעצם מתכנסת להרבה גופים שמסייעים למשרד בהסברה.

איריס בן יעקב: יש גם לומדות שפיתחנו למורים על הסברה, על אירוע מתגלגל של הפצת תמונות ברשת.

איריס בן יעקב: יש לנו סרטון שאנחנו מלמדים מורים איך מנהלים שיח בכלל עם ילד שהתמונה שלו הופצה באינטרנט, מה אומרים לאותו ילד, איך מנהלים שיחה.

איריס בן יעקב: יש השתלמויות ליועצות חינוכיות כדי שהן אחר כך תעברנה את הפעילות למורים, את הנהלים יש למשרד החינוך בנושא.

איריס בן יעקב: ומה קורה כאשר מורה נחשף לאיזשהו תוכן כזה ומה עליו לעשות.

איריס בן יעקב: הפעילות היא יחסית פעילות ענפה.

איריס בן יעקב: זאת אחת הפעילויות שהכי מתבצעות במשרד.

איריס בן יעקב: יש צוות מאוד מאוד גדול גם צוות של תקשוב, שביחד עם היועצות החינוכיות וביחד עם צוות רב מערכתי מתכננים את הפעילות הזאת, בדרך כלל בשלוש פעימות – בתחילת שנה, באמצע שנה ובסופה, לקראת היציאה לחופש – וכמובן יש גם פעילות שנעשית להורים.

איריס בן יעקב: אנחנו חושבים שההורים הם חוליה מאוד מאוד חשובה בכל המערך הזה.

עודד פורר: יש לי שלוש בנות מגיל גן עד כיתה ו' ואני כהורה עוד לא קיבלתי פעילות בנושא הזה.

איריס בן יעקב: חשוב שתשאל את הילדים שלך כי הרבה פעמים גם אנחנו כהורים לא תמיד יודעים שהפעילות מתבצעת.

איריס בן יעקב: אתה יכול להעביר לי את שם בית הספר ואנחנו נברר.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שאם תקבלו את שמות בתי הספר, את יודעת טוב מאוד שיהיה לכם הרבה מה לבדוק כי הרבה בתי ספר לא עושים את זה כי זה נתון לחסדיו של המנהל והמנהל צריך לבחור בין כמה וכמה תכניות.

עאידה תומא סלימאן: אני מרגישה דז'ה וו למה שקרה לפני שלוש שנים.

עאידה תומא סלימאן: עכשיו אנחנו חוזרים על אותם סיפורים.

עאידה תומא סלימאן: קודם כל, יודעים שיש תכניות כאלה.

עאידה תומא סלימאן: השאלה היא כמה בוצע.

עאידה תומא סלימאן: סטטיסטיקה ברורה.

עאידה תומא סלימאן: בכמה בתי ספר נכנסו התכניות האלה, באיזה מינון, האם נעשה משהו עם ההורים.

עאידה תומא סלימאן: אני אומרת לך שאני לא מכירה דבר כזה שהוא בממדים שמדוברים או מוצגים.

עאידה תומא סלימאן: חבל.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו יושבים כאן כדי להתקדם קצת.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו יושבים כדי לדעת שחלק מההמלצות שהיו בישיבות קודמות אכן בוצעו.

עאידה תומא סלימאן: למה צריכים לחזור לאותה נקודה?

עאידה תומא סלימאן: כן, אתה לא הוזמנת כהורה, יושב ראש הוועדה עודד פורר, והרבה הורים לא הוזמנו.

עאידה תומא סלימאן: זה לא רק אצל הערבים וזה לא רק אצל היהודים החילוניים.

איילת רזין בית אור: בנושא הזה יש את דוח מבקר המדינה שמתייחס בין היתר לנושא הזה של פעילויות ההסברה במשרד החינוך ואני אתבטא בעדינות אם אומר שהנושא הזה לא מספיק מטופל ולא מספיק מחוזק על ידי משרד החינוך ואני אומרת את זה בצער רב.

איילת רזין בית אור: הטרוניה לא מופנית בכלל לחברתי איריס שעושה עבודה רבה.

עודד פורר: שלא יהיה ספק.

עודד פורר: גם אני אומר שוב.

עודד פורר: אין לי כאן משהו אישי נגד מאן דהוא, אבל משרד החינוך צריך לבוא לכאן עם נתונים ואני לא אוותר על העניין הזה.

איילת רזין בית אור: אם אפשר להוסיף בהקשר של משרד החינוך.

איילת רזין בית אור: מה שהיחידה של איריס עושה, זאת עבודה נפלאה אבל מה שעולה בבירור מן הדוח זה שהכלים שניתנים להם הם מצומצמים.

איילת רזין בית אור: כפי שחברת הכנסת תומא סלימאן אמרה, בגדול זה נתון לשיקול הדעת של כל מחנך.

איילת רזין בית אור: יש שיעור כישורי חיים ואפשר להחליט לעסוק בתאונות דרכים ובכל מיני נושאים ולא כולם מוכשרים לנושא הזה.

איילת רזין בית אור: אם כבר נטלתי את זכות הדיבור, אני מבקשת להמשיך בדברים, אם יורשה לי.

עודד פורר: כן.

איילת רזין בית אור: אני היועצת המשפטית של איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית.

איילת רזין בית אור: אני מבקשת להתייחס לנתון שנאסף אצלנו במרכזי הסיוע.

איילת רזין בית אור: בתוך פניות של בני הנוער, כ-10 אחוזים מן הפניות עסקות בנושא של פרסום תמונות ומידע והנתון הזה נמצא בעלייה מתמדת.

איילת רזין בית אור: התחושה היא שלמדינה אין כלים לטפל, לפתור ולמנוע את הבעיה, וככל שיש כלים, היא לא עושה מספיק ואני אתייחס.

איילת רזין בית אור: דבר ראשון זה הנושא של חסמים טכנולוגיים.

איילת רזין בית אור: פשוט לא יודעים איך לטפל בבעיה.

איילת רזין בית אור: היכולת לטפל תלויה באופן וולנטרי בגורמים שהמשטרה עובדת מולם והפרקליטות עובדת מולם ויש פלטפורמות שהמשטרה והפרקליטות אומרת שהם לא יודעים מה לעשות.

איילת רזין בית אור: אגב, זה דומה לסמי אונס, גם כן בעיה לא מטופלת.

איילת רזין בית אור: בשלהי הכנסת ה-20, וחשוב לי שהנוכחים כאן ישמעו את זה, אני השתתפתי בכל הדיונים שנוגעים לחוק הפייסבוק שנועד לאפשר למדינה להסיר מן הרשת פרסומים שתכנים ופרסומם מהווה עבירה.

איילת רזין בית אור: מסיבה שלא ברורה לי, עד היום המדינה עמדה על הרגליים האחוריות כי היא סברה שתכנים בעלי אופי מיני לא ראויים להיכלל בחוק הזה.

איילת רזין בית אור: זה היה מאוד מאוד מוכוון תכנים שמהווים עבירה מסוג אחר.

איילת רזין בית אור: גם הנושא של חיקוק עבירה של פגיעה בפרטיות בעלת אופי מיני, כי הרי חוק הסרטונים שעליו אנחנו מדברים היום בעצם נוגע לכל ההפצה, אבל כל הייצור של החומרים האלה, היום הוא נקרא רק פגיעה בפרטיות ובעצם נאשם לא נושא באות קין שראוי שיהיה לו כעבריין מין ברגע הוא מייצר תוכן בעל אופי מיני.

איילת רזין בית אור: זה לגבי חסמים טכנולוגיים.

איילת רזין בית אור: יש לצערי תופעה נוספת של חוסר רצון או מומחיות של המערכת לעסוק בנושא.

איילת רזין בית אור: כפי שהציג כאן נציג המשטרה, יש יחידת סייבר ובאמת המצב נראה אחרת ברגע שמוקד 105 החל לפעול, ואנחנו מברכות על כך, אבל תחומי הגזרה שלו הם מצומצמים והם עוסקים רק בנושא של קטינים וכפי שאמר בכנות נציג המשטרה, הם נותנים מעטפת של ייעוץ.

איילת רזין בית אור: זאת אומרת, תיארת את הסיטואציה אבל העובדה היא אין יחידת סייבר אחת היא חוקרת במומחיות ובאמצעים.

גלעד בנט: לא אמרתי את זה.

איילת רזין בית אור: אמרת שחוקר משטרה שמקבל תלונה, הוא יכול להתקשר למומחים של הסייבר, וטוב שיש את היחידה הזאת, אבל בסופו של דבר, בשטח, התיקים נסגרים.

עודד פורר: תוכל אחר כך להתייחס.

איילת רזין בית אור: יכול להיות שלא הבנתי אבל אני מכירה את הפנים האחרות.

איילת רזין בית אור: אני אתן לקט של דוגמאות.

איילת רזין בית אור: נ' שגילתה שהתמונות שלה מפורסמות בטלגרם - אמרו לה לבוא אחרי הקורונה.

איילת רזין בית אור: ל' שבן הזוג שלה צילם ופרסם מבלי שהיא ידעה - החוקר אמרה לה שאין לה איך לעזור לה.

איילת רזין בית אור: ל' אחרת שהתלוננה שבן הזוג שלה לשעבר סוחט אותה באיומים כי הוא מחזיק בסרטונים אינטימיים שלהם – אמרו לה שהם עוד יחזרו להיות ביחד.

איילת רזין בית אור: כלומר, היא באה בגלל שזאת מעין אהבה נכזבת.

איילת רזין בית אור: זה האופי וזו המעטפת שנתנו לתלונה שלה.

איילת רזין בית אור: מקרה שכולנו מכירים, פרשת איה נאפה.

איילת רזין בית אור: המשטרה בריש גלה אמרה שאין עניין ציבורי לחקור.

איילת רזין בית אור: אני לא מדברת על הסיטואציה של עבירות המין שהייתה שם אלא אני מדברת על פרסום הסרטונים.

איילת רזין בית אור: לאחרונה התבשרנו שהוגש כתב אישום נגד הכדורגלן בר מזרחי, אני הגשתי את התלונה בגין סרטונים שרצו ברשת, שלו, מבצע יחד עם אחרים, מקיים יחסי מין כאלה ואחרים עם נפגעת.

איילת רזין בית אור: הנפגעת אותרה מיד, נחקרה, חלפו יותר משנתיים עד שהוגש כתב אישום וגם אז הוא נהנה מכתב אישום הוא רק פגיעה בפרטיות ולא הצמידו לו את התג של עבריין מין, למרות שבעצם זה מה שמתואר בכתב האישום, איך הוא גם תיעד וגם הפיץ את הסרטונים של קיום יחסי המין.

איילת רזין בית אור: הדבר האחרון שמאוד מאוד חשוב ובו גם פתחתי, הנושא של מניעה וחינוך.

איילת רזין בית אור: אנחנו במרכזי הסיוע, יש לנו פרויקט שלם של סדנאות חינוך.

איילת רזין בית אור: אנחנו מנסות כבר הרבה זמן לגרום לכך שהסדנאות לא ייכנסו באופן וולנטרי על ידי מנהלים אלא שזאת תהיה רוח המפקד שעומד בראש משרד החינוך ובעצם יאמר שאלה סדנאות שראוי לעשות אותן, במקביל לעבודה החשובה שנעשית ביחידה של איריס.

איילת רזין בית אור: לצערי אנחנו לא הצלחנו לחבור לשם.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: נאוה ואחר כך אתן לגלעד להגיב אבל אני רוצה לשמוע גם התייחסות של מישהו מהמשרד עצמו ולא מישהו מהמשטרה.

עודד פורר: יש לנו מישהו מהמשרד ב-זום?

עודד פורר: אני ירוצה להבין אילו פעילויות הסברה עושים שם.

נאוה כהן אביגדור: אני אוכל להתייחס כי אני עברתי מהמשרד לביטחון הפנים ואני מכירה את הפעילויות.

נאוה כהן אביגדור: קודם כל, לגבי הנושא של מניעה.

נאוה כהן אביגדור: אנחנו מדברים כאן כאשר כבר קרתה פגיעה והגיע דיווח ובאמת מאוד מאוד חשוב לעשות מניעה והסברה, ועושים את זה ברמה לאומית גם ב-105 וגם במשרד לביטחון הפנים.

נאוה כהן אביגדור: אני חייבת לומר, חברות הכנסת עזבו אבל יש מודעות מאוד גדולה לחשיבות של רב-תרבותיות ומענה בשפות שונות.

נאוה כהן אביגדור: כל מה שאנחנו עושים ב-105 וגם במשרד לביטחון הפנים, מופיע גם בשפה הערבית ולא רק.

נאוה כהן אביגדור: יש לנו אתר של 105 שיש לו אזור בערבית וכל הפוסטים, מצגות, הרצאות, חומרים שאנחנו עושים, מתורגמים גם לשפה הערבית, וכמו שאמרתי, המענים.

נאוה כהן אביגדור: יש הבנה, וגם היום השרה לחיזוק ולקידום קהילתי התחילה עבודת מטה, להגביר את פעילויות המניעה, ההסברה והפעלת מתנדבים כדי להגביר גם את תחושת הביטחון האישי ולייצר מעגלי השפעה רחבים יותר.

נאוה כהן אביגדור: אם כן, יש מודעות והבנה שאנחנו צריכים לעשות הכול כדי למנוע את הפגיעות מראש.

נאוה כהן אביגדור: את אמרת שאין יכולות ואני חייבת לומר שאפילו הייתי אומרת שזה לא הוגן לומר דבר כזה.

נאוה כהן אביגדור: משטרת ישראל – וגלעד יאמר את הדברים, אני לא צריכה לייצג אותו – כמו שנמצאת ב-105, מפעילים את כל היכולות.

נאוה כהן אביגדור: צריך לומר בסוף שיש תכנים שעולים לרשת ואי אפשר להסיר אותם.

נאוה כהן אביגדור: אנחנו עובדים על מניעה, שהילדים יבינו שאסור להם להעלות תכנים אינטימיים לטלפון.

נאוה כהן אביגדור: היד שלהם קלה על ההדק גם ברמה של מקלדת וגם ברמה של צילום וכל הנושא של תפיסת הפרטיות של ילדים היום הוא שונה ממה שאנחנו מכירים.

נאוה כהן אביגדור: כאן מאוד חשוב להסביר להם שקודם כל בכלל לא לשמור תמונות במכשיר הזה כי מרגע שהעלית את התמונה, אין לך שליטה על דברים.

נאוה כהן אביגדור: עובדים בשיתוף פעולה מדהים עם כל הרשתות החברתיות, מלמדים את הפונים למוקד גם לפנות באופן עצמאי.

נאוה כהן אביגדור: יש כפתורי דיווח לכל הרשתות החברתיות.

נאוה כהן אביגדור: לכן לומר שאין יחידות ושלא עושים, זה לא כך.

נאוה כהן אביגדור: משפט אחרון.

נאוה כהן אביגדור: המעטפת היא מלאה במובן הזה ש-105 מטפל בקטינים ומשטרת ישראל בכללה, כולל יחידת הסייבר, מטפלת בבגירים.

נאוה כהן אביגדור: אם כן, זה לא שהמדינה לא נותנת מענה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: גלעד.

גלעד בנט: זה לא כל כך היה הנושא של הדיון, איך משטרת ישראל בונה את עצמה ביחס לאכיפה במרחב המקוון.

עודד פורר: זה לא נושא הדיון.

גלעד בנט: אבל אם כבר נאמר שאנחנו לא עושים שום דבר ואנחנו סתם נותנים איזושהי מעטפת מקצועית של ייעוץ, אז זה לא נכון.

איילת רזין בית אור: לא את זה אמרתי.

איילת רזין בית אור: אם זה מה שהובן, אני מתנצלת.

איילת רזין בית אור: אני אומרת שבשטח זה לא מספיק ניכר.

איילת רזין בית אור: זה מה שאמרתי והנתונים מדברים בעד עצמם.

עודד פורר: אני מציע לא להיכנס עכשיו לתוך הדו-שיח הזה.

עודד פורר: בואו נדבר על העניין עצמו.

עודד פורר: המשרד לביטחון פנים, אני הייתי רוצה לדעת איזו הסברה עושה המשרד כמשרד.

עודד פורר: אני אתן דגמה ממשרד המשפטים.

עודד פורר: בנושא הגזענות, הייתה תקופה שמשרד המשפטים העלה קמפיין סביב העניין הזה.

עודד פורר: יש כאן תיקון בחוק הטרדה מינית שאני לא יודע עד כמה הציבור ער אליו שאומר גם מי שקיבל סרטון ושלח אותו, לפי החוק הזה הוא עבריין.

עודד פורר: ההסברה הזאת מאוד מאוד חשובה כי היא שמה בפריזמה הנכונה את כל הסיפור הזה של הסרטונים והתמונות.

עודד פורר: זה שבעתים נכון לגבי קטינים ואני מסכים לכך.

עודד פורר: כאן יש לי למשרד החינוך רשימה ארוכה מאוד של דרישות כי שם זה מתחיל, בעיקר אצל ילדים שגדלים בתוך העולם הזה, אבל גם בקרב מבוגרים.

עודד פורר: העלתה כאן איילת כמה נושאים פרטניים.

עודד פורר: אנחנו כוועדה לא עוסקים בנושאים פרטניים אבל בהחלט הם מעלים כל מיני סימני שאלה, לפחות הנושאים שהיא העלתה, ככל שהם נכונים.

עודד פורר: \

עודד פורר: יש כאן - מעבר לאלמנט האכיפתי, שאותו נקבל בנתונים המספריים שאתם תעבירו לנו, ומאוד חשוב שנקבל אותם ונעקוב אחריהם, ובכוונת הוועדה לעקוב אחריהם באופן שוטף - גם את האלמנט ההסברתי.

עודד פורר: זאת אומרת, איזו הסברה עושה משרד החינוך, ועל זה שאלתי את איריס ולשם אני אכנס, מגיל צעיר ועד גיל מבוגר, כמובן בהתאמה לכל גיל וגיל, אבל גם איזו הסברה לציבור עושה המשרד לביטחון פנים ומשרד המשפטים, כיעד שאומר שצריכים לעצור את התופעה הזאת.

עודד פורר: אני חייב לומר שמדינת ישראל הייתה פורצת דרך בחוק הזה.

עודד פורר: פעם ראשונה בעולם – תקנו אותי אם אני טועה - חוקקו חוק שמכניס את הנושא הזה של הפצת סרטונים להטרדה מינית.

עודד פורר: אני מבין שיש מקומות שהלכו בעקבותינו.

עודד פורר: נאמר לי שקפריסין העתיקה את החוק.

ענת מימון: הם לא העתיקו.

עודד פורר: כך נאמר לי.

עודד פורר: גם כאן, אפשר להוביל בעניין הזה גם ברמת ההסברה.

עודד פורר: מעניין אותי לדעת האם יש כוונה כזאת במשרד לביטחון פנים, לצאת לאיזשהו קמפיין שהוא קמפיין הסברתי.

נאוה כהן אביגדור: מה-30 במאי 2020, 105 והרשות לביטחון קהילתי עברו למשרד לחיזוק וקידום קהילתי.

נאוה כהן אביגדור: אני רוצה לומר שכמו שהחוק הזה היה פורץ דרך, גם 105 מהווה פריצת דרך ברמה עולמית וזה לווה בקמפיינים בטלוויזיה, קמפיינים שהשקיעו בהם הרבה כסף, שלוו בסרטונים של מקרים אמיתיים שדיברו גם על הנושא של הפצת תכנים וכולי.

עודד פורר: להסביר לאנשים את הפליליות של המעשים.

נאוה כהן אביגדור: נכון.

עודד פורר: זה לא רק בבקשה אל תעשו את זה אלא תדעו שכאשר אתם עושים את זה, אתם עוברים עבירה לילית.

נאוה כהן אביגדור: אנחנו אומרים את זה בהרצאות ובפוסטינג ובאתר ובכל פעילות מניעה שאנחנו עושים.

נאוה כהן אביגדור: עכשיו גם הרשות לביטחון קהילתי פועלת בכל הרשויות ברחבי הארץ.

נאוה כהן אביגדור: אני היום ב-9:00 בערב משתתפת בפורום הורים מהכורסא ואני מדברת להורים בקריית מלאכי.

נאוה כהן אביגדור: אני בהחלט אדבר על הדברים האלה.

נאוה כהן אביגדור: הרשות פועלת בכל רחבי הארץ.

עודד פורר: את הבנת למה אני מכוון מבחינת קמפיין.

עודד פורר: כשהממשלה רצתה לספר שהיא חילקה 80 מיליארד שקלים, אף על פי שהוא לא חילקה 80 מיליארד שקלים, לטובת המגזר העסקי, ראינו את זה בכל דקה ושנייה בטלוויזיה.

עודד פורר: השאלה אם הממשלה רוצה לפרסם את זה ולהעביר את העניין הזה.

נאוה כהן אביגדור: חשוב לי לומר שבאמת התחילה עבודת מטה במשרד לחיזוק וקידום קהילתי כדי להרחיב את הדבר הזה ובאמת תחום המניעה מהבחינה הזאת, שני הגופים המרכזיים עברו למשרד של חיזוק וקידום קהילתי.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: גלעד, אתה רוצה להוסיף משהו?

גלעד בנט: כן.

גלעד בנט: קודם כל, התפרצת לדלת פתוחה מפני שכאשר אנחנו מסתכלים על אסטרטגיה של אכיפה במרחב המקוון באשר היא בהתייחס לכל ספקטרום העבירות, האכיפה והמניעה הפכו להיות מרכיב מכריע ביכולת להוריד פשיעה, להוריד פשיעה בפועל.

גלעד בנט: זה לא שאנשים באים באזיקים, ויתרנו על זה, אבל הבנו שאנחנו לא יכולים להיות בכל מקום ובכל זמן ולכן המרכיב התודעתי הוא מאוד מאוד חשוב.

גלעד בנט: אחד המדדים לשנים הקרובות שגם המטה מנחה את השטח, יותר את היחידות הארציות, זה פחות היחידות המחוזיות, כן להשתמש בחומרים שמגיעים מהיחידות המחוזיות, מכל מיני חקירות, זה לצאת בקמפיינים תודעתיים שלא בהכרח אמורים לעלות הרבה מאוד כסף.

גלעד בנט: אנחנו מסתכלים על מה שהסוכנויות העמיתות שלנו, וארגונים כמו יורופול ואינטרפול, עושים בעולם באמצעים די פשוטים של גרפיקה והפצה שלה ברשתות החברתיות עם תפוצה מאוד מאוד גדולה.

גלעד בנט: זה אמור להיות די פשוט.

גלעד בנט: אנחנו מסתכלים על זה עכשיו ומתחילים איזושהי עבודת מטה כדי לנסות לחקות את זה.

גלעד בנט: לא צריך סרטונים בפריים טיים, לא צריך פרויקטים יותר מדי גדולים אלא פשוט לפנות באמצעים גרפיים פשוטים שמדברים לנוער ולבוגרים.

גלעד בנט: הקמפיינים התודעתיים בעיקר היו היום באזור של 105, באזור של הקטינים, אבל אנחנו מבינים שזה חורג מתופעות הפשיעה האחרות שהן לא פחות חמורות.

גלעד בנט: זה חורג מהדיון.

נאוה כהן אביגדור: חשוב שתהיה לנו נוכחות ברשתות החברתיות.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: תמי אומנסקי, משרד החינוך.

תמי אומנסקי: שלום.

תמי אומנסקי: בוקר טוב.

תמי אומנסקי: עוד מעט צהרים טובים לכולם.

תמי אומנסקי: אני מנהלת את תחום משרד החינוך במטה הלאומי להגנה על ילדים ברשת ו-105.

תמי אומנסקי: רציתי להוסיף קצת למה שכבר נאמר ולחדד.

תמי אומנסקי: דיברתם רבות על נושא ההסברה.

תמי אומנסקי: החוויה של הפגיעה היא חוויה מאוד מאוד קשה.

תמי אומנסקי: הרבה פעמים ההסברה מתרחשת כתוצאה מפגיעה בצורה ריאקטיבית והרבה פעמים ההסברה במניעה כמובן מתרחשת ברמה פרו-אקטיבית מתוך מטרה שילדים לא יגיעו למצבים הקשים.

תמי אומנסקי: כן חשוב לי לומר שכאשר האירועים האלה מגיעים למוקד 105, והם מגיעים לדסק החינוך, למפקחות של השירות הפסיכולוגי הייעוצי שמטפלות באירוע הפגיעה, החשיבה המשותפת עם הפונה ועם בית הספר כיצד להתמודד עם האירוע, איך נכון להעביר אותו לבית ספר, האם בכלל נכון להעביר אותו לבית הספר, אנחנו עובדים דרך המפקחים על הייעוץ.

תמי אומנסקי: כל המפקחים על הייעוץ, יועצות חינוכיות, כולם מכירים את הממשק אתנו והרבה פעמים הם גם מתקשרים מתוך בתי הספר לחשוב אתנו איך נכון לפעול, האם נכון לפנות למוקד או לא נכון לפנות למוקד, האם העבודה היא לתוך בית הספר, האם צריך להוציא החוצה או לא צריך להוציא את זה החוצה.

תמי אומנסקי: כן חשוב לי לומר שמשרד החינוך החיל על עצמו החמרה בכל הנושא של הפצה של סרטונים ותמונות מיניות כי בחוזר המנכ"ל, למרות שאנחנו לא נדרשים, אנחנו החלנו על עצמנו את זה שכל אירוע שמגיע לבית ספר, בית הספר מחויב להיוועץ עם מפקח המחוז כדי להחליט יחד אתו האם לפנות למשטרה או לרווחה או לא.

תמי אומנסקי: זה לא משהו שבהכרח דורש חובת דיווח.

תמי אומנסקי: חשוב לומר שמשרד החינוך כאן מחמיר עם בתי הספר לגבי אופן הפעולה.

תמי אומנסקי: מעבר לזה, אני רוצה לומר שמאז אנחנו נמצאים ב-105, יש את הלמידה שמתרחשת בתוך 105 לגבי התופעה הזאת של הפצת תמונות וסרטונים והמיפוי של התופעה – מתי היא מתרחשת, סביב הגילים ובצורה שהיא מתרחשת, כאשר לדוגמה אנחנו כבר יודעים לומר שבגילים גדולים יותר אנחנו רואים הפצה של תמונות וסרטונים כפורנו נקמה.

תמי אומנסקי: זאת אומרת, הפצה של תמונה בעקבות סכסוך בקשר רומנטי.

תמי אומנסקי: לעומת זאת, גילים יותר צעירים, שם אנחנו רואים הפצה של תמונות וסרטונים שמתרחשת לפעמים כאשר ילדה שולחת אותם.

תמי אומנסקי: מה שחשוב זה להבין לעומק את התופעה.

תמי אומנסקי: במשרד החינוך, בעקבות הישיבה שלנו עם היחידה של איריס ועם כלל היחידות בתוך המשרד, נבנה תכנית המניעה של המשרד.

תמי אומנסקי: המשרד בעצם מייצר את התכנית בצורה שהיא מותאמת למה שאנחנו מגלים דרך העבודה ב-105.

תמי אומנסקי: השנה נעשתה עשייה רבה.

תמי אומנסקי: אני יודעת שתמיד יש חוויה שלא כל העשייה הזאת מגיעה לשטח.

תמי אומנסקי: תמיד יש פער בין מה שיקרה בבית ספר איקס לבין המדיניות של משרד החינוך.

תמי אומנסקי: המדיניות של משרד החינוך היא מאוד בהירה בנושא הזה.

תמי אומנסקי: נדרשת עבודה יום יומית בנושא של גלישה בטוחה ברשת ובמיוחד בכל ההקשר של התחום המיני.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: אני חייב לומר, ואני אומר את זה כמאמר כללי לגבי משרד החינוך, לא רק מהנושא הזה, שהבעיה היא שהרבה פעמים המדיניות עליה מדברים בירושלים, פשוט לא מגיעה לשטח.

עודד פורר: זה קורה ביותר מדי מקרים.

עודד פורר: זה לא ספציפית רק בעניין הזה אלא זה קורה בהרבה מאוד מקרים.

עודד פורר: כאן זו בעיה.

עודד פורר: יש הרבה יחידות.

עודד פורר: למעלה קורים דברים נפלאים אלא שום דבר לא יורד למטה.

עודד פורר: זה בתחושה שלי ולא רק מהדיון הזה.

עודד פורר: איילת גלילי, לשכת עורכי הדין.

עודד פורר: אחריה אלון ספיר, נציג מועצת התלמידים.

איילת גלילי: אני מברכת על הדיון.

איילת גלילי: מברכת את היושב ראש החדש.

איילת גלילי: אני דווקא מאלה שחושבים שעצם הישיבה שלך כיושב ראש עם מגדר שונה הוא אמירה.

עודד פורר: זה לא נושא הדיון.

איילת גלילי: אני מברכת אותך על תפקידך החדש ומאחלת לעצמנו שנעשה כאן הרבה דברים טובים יחד.

איילת גלילי: אני בתפקידי גם משמשת כסגנית יושבת ראש נעמ"ת, כך שאני מוקפת ברצון לשנות בכל תחום שישפר את מעמדנו ואת ההגנה על הנשים.

איילת גלילי: כאן ספציפית רציתי להתייחס לנושא של החוק וגם להעלות את הנקודה.

איילת גלילי: פסק דין שהתקבל ב-3 במאי בנושא של שרון פרי.

איילת גלילי: שרון פרי היא גם חברה, כך שגם באופן אישי התעניינתי בפסק הדין שהתקבל.

איילת גלילי: גם פסק הדין הוא אמירה כיוון שהייתה שם ענישה של 4 שנים על הפצת הסרטונים.

איילת גלילי: שרון עברה שם גם חוויה לא פשוטה.

איילת גלילי: אני לא אמורה לדבר בשמה אבל מי שקורא את פסק הדין שפורסם בדלתיים פתוחות, ההגנה שם ניסתה לומר שהיא הרוויחה מהפרסום הזה, שהיא השתדרגה ואפילו קיבלה קמפיין בעקבות הפרסום הזה.

איילת גלילי: שרון נאלצה לעמוד ולהסביר שם שלמעשה היא, וגם הבן שלה שהיה מתבגר, היו צריכים להתמודד והיא עדיין צריכה להתמודד עם אותם סרטונים שהופצו ונמצאים בכל מיני אתרים בעולם וכל פעם היא מנסה להוריד אותם מהם אבל עדיין שולחים אליה לטלפון פרסומים כאלה ואנחנו כבר כמה שנים אחר כך.

איילת גלילי: אני חושבת שפסק הדין שם היה מאוד חשוב.

איילת גלילי: הנושא שרציתי לדבר עליו, שאולי לא התייחסנו אליו כאן, וגם אם הוא לא לגמרי המקום היחידי כאן, זה הנושא של החמרת ענישה.

איילת גלילי: אני חושבת שבדומה לעבירות אחרות כמו אונס, הטרדות מיניות בכלל, אנחנו צריכים לעבור כל מיני שלבים עד שמבינים שמעבר להסברה צריכה גם להיות החמרה של ענישה ספציפית, להסביר שאין פה רווח, אין כאן הנאה, יש כאן למעשה רצח נפשי.

איילת גלילי: צריכה להיות התייחסות של בתי המשפט לעניין הזה.

איילת גלילי: דיברו כאן על ההסברה וכמובן שזה חשוב.

איילת גלילי: אולי צריך לחשוב איך בחקיקה מחמירים את הענישה על עבירות כאלה.

איילת גלילי: אני הייתי שמחה, דרך אגב, אם היו משתתפים בדיון הזה גם מהמשרד לשוויון מגדרי, אם לא שינו לו את השם ועדיין זה השם שלו, וגם מהמשרד לשוויון קהילתי.

עודד פורר: המשרד לקידום קהילתי.

איילת גלילי: כל המשרדים שנוגעים לנושאים החברתיים.

איילת גלילי: זה לגמרי נושא חברתי שכולנו צריכים להתייחס אליו.

איילת גלילי: אני גם בדעה שככל שמשתפים יותר גופים, יותר מקבלי החלטות, גם התוצאות הן יותר מהירות וגם יותר יעילות.

איילת גלילי: אני אשמח שתהיה התייחסות גם לעניין הזה ושוב, התייחסות ספציפית למגזר הערבי.

איילת גלילי: צריכה להיות נקודה ספציפית איך נעשית שם ההסברה.

עודד פורר: תודה רבה.

עודד פורר: אלון ספיר, נציג מועצת התלמידים.

אלון ספיר: שלום רב, אני בן נוער פעיל חברתית.

אלון ספיר: קודם כל, אני רוצה לברך אותך חבר הכנסת עודד פורר על היבחרך ליושב ראש הוועדה לקידום מעמד האישה.

אלון ספיר: אני רוצה לומר ששמעתי כאן את דבריהם של נציגי משרד החינוך לגבי זה שאמורות להיות הרצאות בבתי הספר.

אלון ספיר: אני עולה לכיתה י"א, אני עשר שנים במערכת החינוך, עדיין לא קיבלתי באופן מלא את ההרצאות האלו.

אלון ספיר: פעם אחת הייתה הצגה.

עודד פורר: עוד חזון למועד.

עודד פורר: מחר תהיה.

אלון ספיר: אני אישית הרמתי את הכפפה במהלך הדיון וכן ביקשתי מים קטאל את הפרטים, איך אני יכול להזמין אותה לבית הספר.

אלון ספיר: אני יכול לומר שבני הנוער לא מודעים ליחידה 105.

אלון ספיר: יחידת 105 היא מונח רחוק מאוד מהקונצנזוס של הנוער הישראלי וחבל שכך.

אלון ספיר: אם אנחנו נגיד שבני נוער נחשפים לאירוע כזה, ואני יכול לומר לכם, ואני לא יודע את הנתונים הסטטיסטיים המדויקים, שבהחלט יש הרבה בני נוער שסרטונים שלהם ביודעין או שלא ביודעין מופצים ולא תמיד מבינים את ההשלכות.

אלון ספיר: בסופו של דבר זה כתם לכל החיים.

אלון ספיר: אולי בשביל מי שמפיץ זה נראה כדבר מאוד זניח, אבל עבור מי שהסרטון שלו מופץ במקומות שאחר כך פדופילים עושים בהם שימוש לא ראוי, זה כתם שנשאר לכל החיים.

אלון ספיר: אני מעוניין לגעת גם בנקודה ולומר שבעצם לבני הנוער יותר קשה להיפתח.

אלון ספיר: אני אולי בן נוער שכן קל לו להיפתח, אבל יש בני נוער שלא תמיד יבואו מיוזמתם ליועצת כי הם מפחדים שזה יעשה להם רע או יהרוס להם.

אלון ספיר: צריך למצוא פתרון שבני נוער פחות יפחדו.

אלון ספיר: בסביבה שלי מתעסקים עם ער"ן, עזרה רפואית נפשית, וזה כן מאוד אפקטיבי, אבל אולי דווקא במובן של 105, אולי כן כדאי להביא נציגים של 105, ממשרד המשפטים כפי שאמרו כאן, לבתי הספר.

אלון ספיר: משפט אחרון.

אלון ספיר: אני אשמח אם הנציגים יוכלו ליצור אתו קשר - אני ארשום את מספר הטלפון שלי בצ'ט – כדי שנוכל להזמין אתכם לבית הספר שלי, עירוני ג' בחיפה, כדי שעוד ילדים יוכלו ליהנות מהפעילויות המעשירות שאתם מציעים.

עודד פורר: תודה רבה.

עודד פורר: בחרת הכנסת סונדוס סאלח.

סונדוס סאלח: ברכות על הדיון בנושא המאוד חשוב.

סונדוס סאלח: אני מסכימה אתך שהתכניות שמוכתבות בירושלים בחדר ממוזג מנותקות מהמציאות.

עודד פורר: לא.

עודד פורר: התכניות הן טובות אלא שהן לא מגיעות לשטח.

סונדוס סאלח: טובות אבל לא מיוזמות בשטח ומנותקות מבחינת שיטת היישום שלהן.

סונדוס סאלח: אם הן מגיעות באיחור לחברה הישראלית בכלל, תהיו בטוחים שהן בכלל לא מגיעות לחברה הערבית.

סונדוס סאלח: לחברה הערבית יש מאפיינים משלה.

סונדוס סאלח: כפי ששמתי לב, החינוך וההסברה שנעשים על ידי המשטרה וגופים אחרים שמעוניינים לטפל בתופעה הזו, הם יותר בשפה העברית וכמעט אפסיים בשפה הערבית.

סונדוס סאלח: אם כן, יש צורך שיהיה חינוך והסברה בשפה הערבית כי אני בטוחה שברגע הזה עת אנחנו דנים בנושא הזה, יש מאות ואלפי בנות תחת איום ואפילו סכנה וניסיון לסחיטה בתמונות אישיות שלהן או סרטון והן איכשהו מאוימות על ידי תלמיד אחד או על ידי קבוצת תלמידים.

סונדוס סאלח: יש צורך לא לחכות לקבוצה הזאת שתפנה למשטרה או לגורם אחר ממשלתי.

סונדוס סאלח: צריך לאתר אותן.

סונדוס סאלח: צריך פשוט ליצור קשר עם היועצות בבית הספר, עם מחלקות הרווחה ביישוב עצמו.

סונדוס סאלח: צריך לאתר מצוקה דרך הפייסבוק שלהן, דרך האינסטרגם שלהם.

סונדוס סאלח: לפעמים יש סימנים בדרך בה זה מפורסם.

סונדוס סאלח: יש מקום לאתר אותן ולא לחכות לתלונות שהן יגישו.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: עו"ד איילת רזין.

עודד פורר: את רצית להקריא עדות.

עודד פורר: אני רק אומר שהיא חסויה והיא גם תהיה חסויה בפרוטוקו.

עודד פורר: לאחר מכן אני אסכם את הדיון

איילת רזין בית אור: ל' הייתה אמורה להגיע אתי לדיון אבל כוחותיה לא עמדו לה.

עודד פורר: העדות היא בעילום שם.

איילת רזין בית אור: אני לא מוסרת פרטים עליה.

עודד פורר: גם בפרוטוקול לא יהיו פרטים.

איילת רזין בית אור: היא הייתה אמורה להגיע לדיון אבל כוחותיה לא עמדו לה והיא ביקשה שאני אקריא את הדברים.

איילת רזין בית אור: "שיחת טלפון אחת שקיבלתי מחברה קרובה הציפה אותי במנעד רחב כל כך של רגשות – בגידה, עלבון, חשיפה, השפלה, פחד ובושה.

איילת רזין בית אור: תוך מספר שעות התחלתי לקבל שיחות טלפון ממספרים לא מזוהים ואין סוף פניות ברשתות החברתיות השונות.

איילת רזין בית אור: מחקתי את כל החשבונות שלי, נעלמתי לחלוטין מהרשת ומאז אני מסתובבת באופן קבוע בתחושת רדיפה, חרדות קשות וחשופה כל כך.

איילת רזין בית אור: לילות ללא שינה, טיפול פסיכולוגי והרבה כדורי הרגעה.

איילת רזין בית אור: בבוקר למחרת השיחה הגעתי למשטרה להגיש תלונה.

איילת רזין בית אור: בשיא תמימותי היה לי ברור שברגע שאיידע אותם על כך שישנן קבוצות ברשת שסוחרות בנשים ללא ידיעתן, במצבים הכי אינטימיים שלהן, אונסים אותן בפומבי, המשטרה מיד תצא להעניש את הפושעים ותסגור לאלתר את הקבוצות הללו.

איילת רזין בית אור: אולם החוקרת שישבה מולי אמרה שהיא שומעת הרבה מקרים כאלה אבל אין לה כל כך מה לעשות.

איילת רזין בית אור: בהמשך, כשהגעתי אליה, היא אמרה לי שאין לי דרך להשיג ראיות חד משמעיות ולכן שום שופט לא ירשיע אותו.

איילת רזין בית אור: היא הוסיפה: אל תדאגי, הזמן מעביר את הכול ובפעם הבאה פשוט אל תצטלמי.

איילת רזין בית אור: התיק נסגר.

איילת רזין בית אור: תמונה שלי, שמי הפרטי ומשפחתי בעברית ובאנגלית, עיר הולדתי, בתי ספר בהם למדתי, מוצמדים לסרטון שהבחור צילם והבטיח ונשבע עשרות פעמים שמזמן מחק.

איילת רזין בית אור: גם סרטונים של בחורות נוספות שצילם הועלו לרשת.

איילת רזין בית אור: גם להן סיפר שמחק לפני שנים וגם הן צריכות להתמודד עם ההשלכות של חשפה כל כך קשה ופוגענית.

איילת רזין בית אור: בחורים מצלמים סרטונים פורנוגרפיים כדי להיכנס לקבוצות סודיות שמונות עשרות אלפי משתמשים בארץ.

איילת רזין בית אור: הסרטונים האלה הינם כלפי משחק לאספנים.

איילת רזין בית אור: סרטון תמורת סרטון.

איילת רזין בית אור: דבר זה מדרבן בחורים לצלם בחורות בידיעתן ושלא בידיעתן במצבים אינטימיים כדי להשיג עוד קלף להחלפה ולקבל סטטוס גבוה יותר בקבוצות.

איילת רזין בית אור: זאת יחד עם העובדה שאין עונש מרתיע והקלות בה אתה יוצא זכאי הופכת לתופעה רחבה ומסוכנת".

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: אני באמת חושב שגם הסיפור של ים אתו פתחנו וממנו נולד החוק הסגירה עם העדות הזאת, מבהירה עד כמה העניין הזה, לא רק שהוא לא נעלם מחיינו, אלא זה רק הולך ללוות אותנו ואת הדור הצעיר.

עודד פורר: לכן באמת נדרשת כאן ממשרדי הממשלה הבנה שבאירוע הזה צריך לרדת בפינצטה לנתונים, לנתח אותם ולהבין היכן יש באגים והיכן יש בעיות.

עודד פורר: זה לא מספיק להישאר עם תכניות גבוהות, אמירות והנחיות בלי וידוא ביצוע על כל התהליך הזה.

עודד פורר: אני מבקש ממוקד 105 לקבל את הנתונים, גם על 2019 וגם על המחצית הראשונה של 2020.

עודד פורר: פניות עם פילוח.

עודד פורר: מה קרה עם כל פנייה, מה הסטטוס שלה.

עודד פורר: אני מניח שיש לכם במוקד סטטוס סגור, פתוח, כמה הועברו למשטרה, כמה הועברו לטיפול אחר.

עודד פורר: הדבר השני.

עודד פורר: אני מבקש ממשטרת ישראל את הנתונים המעודכנים לגבי 2019 ו-2020 - את חלקם של הנתונים הצגת כאן בצורה מפורטת – גם מבחינת אחוזים וגם מבחינת מספרים נומינליים, לא מספיק ברמת האחוזים, על עילות סגירה ושינויים כאלה ואחרים.

עודד פורר: לגבי משרד החינוך.

עודד פורר: אנחנו נקיים ישיבה בשבוע הבא, או ביום שני או ביום שלישי ואומר לכם מה אני מבקש.

עודד פורר: זה יכול להיות אחת משתיים - לפנות לכל מנהלי המחוזות במשרד החינוך - או שנקבל את זה מהם בכתב, או שמי שרוצה מוזמן לעלות ב-זום בפתח הדיון כדיון מעקב.

עודד פורר: אנחנו נדווח בדיון על הנתונים שקיבלנו מהם בכתב.

עודד פורר: אני מבקש לדעת כמה פניות היו בכל מחוז בנושא הזה של הטרדה מינית באמצעות סרטון או באמצעות צילום באינטרנט.

עודד פורר: בנוסף, אני מבקש מכל מחוז לדעת כמה פעולות כאלה בוצעו בכל בית ספר ואם יש בתי ספר בכל מחוז שבכלל לא ביצעו פעילות כזאת בשנה האחרונה.

עודד פורר: אני כן אומר כאן למשרד החינוך ומעביר את המסר הזה שלא מספיק לומר תבצעו אלא צריך להיות ברור מתי וכמה פעמים תלמיד בכל כיתה חייב לחוות הסברה בנושא הזה.

עודד פורר: זה נכון, ההסברה בכיתה א' לא דומה להסברה שניתנת בכיתה ז' או ח', אבל אומר כאן נציג של מועצת התלמידים ש-10 שנים הוא בתוך המערכת ומעולם לא שמע על כך.

עודד פורר: אני מפנה את זה גם ל-105.

עודד פורר: הסברה זה לא משהו חד פעמי אלא זה משהו שצריך להימשך לאורך כל הזמן והוא צריך להגיע לא רק לבני הנוער אלא גם להורים.

עודד פורר: ההורים צריכים להכיר את המוקד הזה.

עודד פורר: לכן אני מבקש מכם לתגבר את פעילות ההסברה.

עודד פורר: אני מבקש מכם לשלוח גם לוועדה בשבוע הבא, יחד עם הנתונים, מה התכנית ההסברתית שלכם לשנה הקרובה.

סונדוס סאלח: בכל השפות.

עודד פורר: כן.

עודד פורר: חשוב לציין כי לא היית כאן בכל הדיון שהמוקד פועל היום 24/7 גם בשפה הערבית, דבר שלא היה בעבר.

עודד פורר: אותו דבר לגבי משרד המשפטים והמשרד לביטחון פנים.

עודד פורר: אני רואה אתכם בעניין הזה כיחידה אחת.

עודד פורר: גם כאן צריכה להיות הסברה על המשמעות הפלילית של המעשה.

עודד פורר: הסברה על המשמעות הפלילית של המעשה לא נוגע רק לבני נוער ולקטינים אלא היא נוגעת לכלל האוכלוסייה.

עודד פורר: אנשים צריכים לדעת שגם אם הם קיבלו סרטון פסול, עצם השליחה שלו הופכת אותם לשותפים לעבירה והופכת אותם לחשופים לעמוד לדין פלילי.

עודד פורר: העניין הזה מאוד מאוד חשוב.

עודד פורר: אנחנו נמשיך לעקוב אחרי ביצוע החוק הזה במסגרת סדר היום שלנו בישיבות מעקב כדי לקבל את הנתונים האלה.

עודד פורר: אני אומר את זה לכולם.

עודד פורר: קחו את זה בחשבון.

עודד פורר: אני כן מבקש מהמשטרה וגם ממוקד 105, ככל שיש בעיה עם הסרת תכנים ברשת מול מי מהגורמים הרלוונטיים של הרשתות החברתיות, של ספקיות האינטרנט, נא לעדכן את הוועדה ולתת גם כאן נתונים.

עודד פורר: תודה חברים.

עודד פורר: אני מתנצל בפני מי שלא הספיק לדבר.

עודד פורר: הישיבה נעולה.