הוועדה המיוחדת לעניין נגיף הקורונה החדש ולבחינת היערכות המדינה למגפות ולרעידות אדמה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 14, 2020-06-25 10:40

יפעת שאשא ביטון: בוקר טוב לכולם.

יפעת שאשא ביטון: ברשות

יפעת שאשא ביטון: כם אני פותחת את דיון הוועדה בנושא הצעת חוק הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (אישורים רגולטוריים ועיצומים כספיים), התש"ף-2020.

יפעת שאשא ביטון: נמצאים איתנו גם אנשים שמחוברים אלינו בזום ויצטרפו לדיון.

יפעת שאשא ביטון: יש לי כרגע שתי בקשות להתייחסות.

יפעת שאשא ביטון: אם יהיו מצטרפים נוספים שירצו להתייחס במהלך הדיון, אנא תכתבו ותעבירו למנהלת הוועדה, או תכתבו בזום ומשם נעביר למנהלת.

יפעת שאשא ביטון: אני מבקשת ממך, אדוני שאחראי על הזום, לעקוב אחר בקשות הדיבור ולהעביר למנהלת הוועדה כדי שאנחנו נוכל לאפשר לאנשים להתבטא.

יפעת שאשא ביטון: נתחיל עם נציגי משרדי הממשלה המעוניינים בדברי פתיחה לפני שאנחנו מתחילים בהקראה.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה, מי מכם רוצה להתייחס?

דוד ימין: אציג בקצרה את הרקע לתקנות שעת חירום ואת הרקע להצעת החוק.

דוד ימין: עם פרוץ משבר הקורונה הוטלו הגבלות משמעותיות על המשק, הגבלת פעילות.

דוד ימין: זה גרם לשני היבטים בתחום חידוש הרישיונות.

דוד ימין: מצד אחד, משרדי ממשלה עבדו בחוסר כוח אדם ולא בהכרח היו יכולים לעמוד בלו"ז כדי לחדש בזמן את הרישיונות שהם מענקים.

דוד ימין: הרישיונות לרוב קבועים בחוק במועדים ספציפיים.

דוד ימין: מן הצד השני של המטבע, עסקים היו במשבר גדול והממשלה חיפשה איך לסייע לעסקים במשבר הזה כדי שלא יצטרכו להתעסק עם הבירוקרטיה של חידוש רישיון.

דוד ימין: חשוב לציין שחידוש רישיון או רישיון בכלל נועד כדי להגן על אינטרס ציבורי.

דוד ימין: האיזון שהממשלה ביצעה בא מתוך מחשבה שעל האינטרס הציבורי צריך לשמור כל הזמן, על התנאים ברישיון צריך לשמור כל הזמן, אבל זה שנקבע באופן כללי לתחום מסוים שרישיון יהיה אחרי 12 חודשים או 24 חודשים או 36 חודשים, הקביעה הזאת לא הייתה תורה מסיני.

דוד ימין: היא נקבעה בחיקוק אבל באותה מידה אפשר היה לקבוע שזה יהיה 30 חודשים או 40 חודשים, ולכן יש איזשהו זמן סביב חידוש הרישיון שאפשר היה להאריך אותו ולקבוע שיתחדש מאוחר יותר.

דוד ימין: על בסיס זה בנינו את תקנות שעת החירום.

דוד ימין: הוראת השעה – היום אנחנו נמצאים במצב שבמשרדי הממשלה יש הרבה פחות בעיה.

דוד ימין: המשק נמצא במצב טוב יותר, אבל עדיין במצב בעייתי, ולכן בהוראת השעה הספציפית אנחנו מתייחסים פחות לבעיות במשרדי הממשלה ויותר לבעיות של השוק, כדי שהשוק לא יצטרך להתמודד עם חידוש רישיונות איפה שאפשר לחסוך את זה ממנו.

דוד ימין: היו בעיקרון ארבעה רציונלים עיקריים, ועוד כל מיני מקרים ספציפיים, שחשוב שיבינו אותם.

דוד ימין: הרציונלים שלנו בהחרגת רישיונות מסוימים מהפטור הזה – יש רישיונות שמטבעם הם לזמן קצר מאוד, רישיונות שניתנים לחצי שנה והחידוש שלהם לרוב מותנה בבדיקות שעושים אחרי חצי שנה.

דוד ימין: מדוע?

דוד ימין: בגלל שהאינטרס הציבורי הוא מאוד מאוד רגיש.

דוד ימין: למשל אנשים שעובדים עם חומרים מסוכנים, הם צריכים לעשות בדיקות רפואיות בכל חצי שנה, ורק אם הבדיקות הרפואיות אחרי חצי שנה מראות שאין להם התחלה של משהו אז אפשר להמשיך להם את ההארכה לעבוד עם אותו חומר מסוכן.

דוד ימין: פה אין לקחת סיכון על חשבון אותו אדם.

יפעת שאשא ביטון: מה גם שמערכת הבריאות אמורה לפעול ולתת את המענה, כך שפה אנחנו פחות רואים בעיות.

דוד ימין: לגמרי.

דוד ימין: יש רישיונות שחידוש שלהם הוא טכני ופשוט.

דוד ימין: זה מה שמאפיין בייחוד רישיונות לבעלי מקצוע, שכל מה שהם צריכים זה להיכנס לאינטרנט, לשלם את האגרה השנתית ולחדש את הרישיון.

דוד ימין: יש רישיונות שמטבעם לא מתחדשים.

דוד ימין: כלומר יש רישיונות שמטבעם להתחדש וכאלה שמטבעם לא מתחדשים.

דוד ימין: פה אנחנו מכניסים למשל רישיונות עונתיים, שכאשר נגמרה העונה נגמר הרישיון, הוא לא מתחדש בכל מקרה, או ניסויים.

דוד ימין: ויש עוד אישורים רגולטוריים שיותר דומים למרשם של רופא.

דוד ימין: למשל אישור רגולטורי לקנביס יותר דומה למרשם רפואי – אתה צריך לחזור לרופא ולערוך את הבדיקה.

יפעת שאשא ביטון: אתן להתייחס.

יפעת שאשא ביטון: אני רק אוסיף נדבך נוסף.

יפעת שאשא ביטון: זה עניין לא רק של משרדי הממשלה שהיו בתפוסה מלאה כן או לא; זה לא רק עניין של המשק והשוק בישראל, שאנחנו יודעים שהוא עדיין בתהליך פתיחה והוא לא ב-פול קפסיטי; אלא גם יש הרבה מאוד אישורים שתלויים בגורמים שמחוץ למדינת ישראל.

יפעת שאשא ביטון: גם בעולם אנחנו יודעים שיש מגבלות או אתגרים של המשק, וגם זה מקשה על האנשים.

יפעת שאשא ביטון: לכן אנחנו צריכים להתייחס לכל הסל הזה.

לנקודה זו: התקש"ח קבע הוראה של הארכת אישורים רגולטוריים.

לנקודה זו: אנחנו אומרים רישיונות כי זה הרוב, אבל זה יכול להיות בשם היתרים או אישורים אחרים.

לנקודה זו: התקש"ח קבע הוראה של הארכה של אישורים שפקעו בין התאריכים 10 במרץ עד 10 במאי.

לנקודה זו: כל מה שפקע בתקופה הזאת הוארך לתקופה של חודשיים.

לנקודה זו: לכן הוראת התקש"ח התחילה לפקוע באופן הדרגתי מ-10 במאי ועד 10 ביולי.

לנקודה זו: הצעת החוק פה אמורה ליצור רצף ולהתייחס גם לתקופה אחורה, מ-10 במרץ, וליצור רצף בכל התקופה הזאת שבה אנחנו נמצאים עד היום.

לנקודה זו: כיום אני מודה שאנחנו כמובן לא יודעים מה יהיה מחר, כולנו, גם אני, לא יודעים בדיוק לאן זה יתפתח והאם תהיה החמרה.

לנקודה זו: אני מקווה שתהיה הקלה, אבל בכל יום אנחנו לומדים משהו חדש.

לנקודה זו: אנחנו צריכים להיות מוכנים באיזו גמישות להתפתחויות אם תהיה החמרה, ולכן הצגנו גם – נדבר על כך כאשר נציג את הסעיפים – אופציה להארכה נוספת בצו, שאמורה להתמודד ולתת את הגמישות הזו.

לנקודה זו: אדגיש שכרגע למיטב הבנתנו הדגש הוא באמת בקושי של העסקים, שחלקם עוד לא נפתחו לפעילות או נפתחו באופן חלקי.

לנקודה זו: התו הסגול גם מקשה.

לנקודה זו: יש הרבה היערכויות מיוחדות וייחודיות על העסקים.

לנקודה זו: אנחנו רוצים גם להקל עליהם מבחינת הדרישות הרגולטוריות.

לנקודה זו: פעמים רבות כאשר אדם מגיש בקשה לחידוש רישיון היא כרוכה גם בנטל בירוקרטיה ורגולטורי על העסק ולכן הוא צריך להקדיש לזה משאבים.

לנקודה זו: אנחנו רוצים שהמשאבים יוכלו להיות מוקדשים להתמודדות עם הדרישות המיוחדות שכרוכות בפתיחה של התו הסגול וכדומה.

לנקודה זו: זה באופן כללי, אלא אם כן יהיו שאלות.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: תיכף נבדוק.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת מיקי לוי הצטרף אלינו.

יפעת שאשא ביטון: אתה רוצה להתייחס לפני שאנחנו מתחילים בהקראה או שאפשר להתחיל ונתייחס לפי סעיפים?

מיקי לוי: בוקר טוב.

מיקי לוי: אני מציע שנמשיך.

יפעת שאשא ביטון: יש עוד נציגים שרוצים להתייחס?

יפעת שאשא ביטון: לא.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה, נעה בן שבת, נתחיל בהקראת הצעת החוק.

יפעת שאשא ביטון: נעבור סעיף-סעיף ואם יהיו התייחסות נשמע אותן.

נעה בן שבת: הצעת חוק הארכת תקופות (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (אישורים רגולטוריים), התש"ף

נעה בן שבת: –2020 אני רוצה להסביר.

נעה בן שבת: אנחנו מורידים משם הצעת החוק התייחסות לדחיית מועדים של עיצומים כספיים, מכיוון שהבנו שהממשלה מוכנה לא להכליל את הפרק הזה.

נעה בן שבת: למעשה תקנות שעת חירום, שפוקעות היום, עסקו בנושא הזה והסדירו אותו עד היום.

נעה בן שבת: כל שהצעת החוק ביקשה לעשות הוא להאריך את זה למספר ימים, עד 30 ביוני, ולכן הם הסכימו להסיר את זה, לא להכניס את כל אותו פרק לתקופה של 66 ימים.

נעה בן שבת: דובר שם באפשרות של הארכה לכל מיני פעולות שקשורות להליך העיצום הכספי.

נעה בן שבת: הם הסכימו להוריד את זה מהצעת החוק.

יפעת שאשא ביטון: זה אומר שמלכתחילה כל מה שאנחנו קובעים פה ייכלל לצורך העניין גם מהיום בלילה, או שזה בכל מקרה יחול?

נעה בן שבת: כל מה שאנחנו כותבים פה יחול ממועד פרסום החוק אבל, כפי שציינה יערה קודם, יש גם התייחסות אחורנית.

נעה בן שבת: זאת אומרת, הצעת החוק בפני עצמה מדברת על כל התקופה שהחל ב-10 במרץ, מסדירה את הכול, כולל התייחסות לתקופה שהוזכרה בתקש"ח, כדי ליצור את אותו רצף שעליו היא דיברה.

נעה בן שבת: אדגיש כמה עניינים שעולים מתוך הפסקה הזאת בהגדרה.

נעה בן שבת: היא מדברת על אישור ספציפי שניתן לאדם, אבל בידי רשות ציבורית – מיד נראה את ההגדרה שלה – ומראש התקופה שלו עולה על חודש.

נעה בן שבת: אם מראש מדובר על אישור, היתר שנדרש לפעולה קצרה מחודש ההארכה הזאת ממילא לא תחול עליו.

יערה למברגר קינר: כי היא גם לא רלוונטית.

יערה למברגר קינר: בעצם אין מקום להאריך בהרבה חודשים אם זה דבר שמראש ניתן לשבועיים.

נעה בן שבת: פסקה (2) מחוקה פה אבל נקרא אותה והיא צריכה לחזור להיות בנוסח.

נעה בן שבת: רציתי לבקש להוסיף פה את המילים, להגיד שזה "אישור בכתב בדבר פטור מביצוע פעילות" כדי שיהיה ברור שאנחנו מדברים באישור ספציפי שנתנה הרשות לאדם על הפטור שלו.

יפעת שאשא ביטון: מקובל?

יפעת שאשא ביטון: אני מבינה שזה חוזר לנוסח.

יערה למברגר קינר: כן.

נעה בן שבת: בתוספת הראשונה יש רשימה של אישורים רגולטוריים שלא ניתנים בידי רשות ציבורית כהגדרתה כאן ולכן נכלל בתוספת הראשונה.

נעה בן שבת: הם מצוינים בפני עצמם ומצוין לגבי כל אחד מהם – תמיד זה גורם ציבורי אבל לא רשות הציבורית – מי הגורם הציבורי שמעניק את אותם אישורים.

יערה למברגר קינר: אישורי רגולטורי הוא ציבורי אבל לפעמים האישור ניתן על ידי מכון שהוא פרטי באופיו, יכול להיות מוגדר כחברה, ולכן היינו צריכים לכתוב את זה במפורש בתוספת כי זה לא חלק ממשרדי הממשלה או הרגולטורים.

יערה למברגר קינר: לגבי הגדרה "הוועדה" – הכוונה היא שוועדת הכנסת תקבע ועדה והיא תהיה הוועדה הרלוונטית לחוק הזה, לכל הקשר בו.

מיכאל מלכיאלי: היא כבר קבעה ועדה.

מיכאל מלכיאלי: יש ועדה.

נעה בן שבת: מלכתחילה בנוסח המקורי של הצעת החוק דובר בכל מקום על ועדה, ואז עוד ועדה, ועוד פעם ועדה.

נעה בן שבת: בכל מקום היה כתוב "ועדה שתחום סמכויותיה ...".

נעה בן שבת: התיקון הזה, שכאן אנחנו מוסיפים הגדרה של "ועדה", מיועד להצביע על כך שתהיה ועדה אחת שתנהל את כל העניינים.

נעה בן שבת: כפי שנראה אחר כך, זה אפשרויות של תיקון התוספות, אפשרויות של הארכת מועדים.

נירה לאמעי רכלבסקי: הכול יחזור למקום אחד.

יפעת שאשא ביטון: ברור, להכניס את כולם לאותו בית, תחת אותו גג.

נעה בן שבת: כל אותן רשויות ציבוריות.

נעה בן שבת: אנחנו מדברים על האישורים הרגולטוריים שהן נותנות, שהן יכולות לתת לפי חוק.

נעה בן שבת: אנחנו קוראים לתקופה הזאת "התקופה הקובעת".

נעה בן שבת: זה תקופה שחזרה – למעשה בחוק הופיעו לפעמים תקופות של "עד מועד תחילתו של החוק".

נעה בן שבת: מכיוון שבסופו של דבר אנחנו מתלכדים לאותה תקופה, תחילתו של החוק כפי הנראה תהיה או יום קודם או ממש ב-30 ביוני, אז רצינו לעשות הגדרה שתסביר את המועדים.

יפעת שאשא ביטון: ברשות

יפעת שאשא ביטון: כם אני רוצה פה הבהרה.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו מדברים על הארכה לתקופה הקובעת הזו?

נעה בן שבת: מיד נראה את זה בסעיפים.

נעה בן שבת: אפשר לקבוע גם תקופות אחרות.

נעה בן שבת: כרגע הוספה ההגדרה "התקופה הקובעת" כי זה חוזר גם לעניין הגז וגם לעוד עניינים, משתמשים במונח הזה.

יערה למברגר קינר: זה לשם הנוחות.

יערה למברגר קינר: אפשר היה גם לקבוע בסעיף הוראה.

יפעת שאשא ביטון: זה מתכתב עם השיח שקיימנו כאן קודם.

יפעת שאשא ביטון: ארצה לדון בסוגיית התאריכים כדי שכולנו נבין למה אנחנו מכוונים.

מיקי לוי: את חוזרת לגז?

נעה בן שבת: נגיע אליו בסוף.

נעה בן שבת: הוא בהמשך הצעת החוק.

נעה בן שבת: לפני שנקרא את סעיף 2 אולי נחזור, כי יש פה שאלה שעולה לגבי מה ההסדר המהותי שייקבע.

נעה בן שבת: כלומר היו נסיבות כלשהן שבשלהן החליטו לבטל אותו או שמשהו פקע בגלל שאיזה תנאי שדרוש לו חדל להתקיים, אז כמובן הוא לא יוארך, ההארכה האוטומטית הזאת לא תחול.

נעה בן שבת: כאן מדובר על הארכה אוטומטית, ועכשיו השאלה היא באילו מועדים אנחנו מדברים.

נעה בן שבת: כרגע מדובר על אישור רגולטורי שתוקפו חל בין 10 במרץ ובין 30 ביוני.

יפעת שאשא ביטון: כאן אני רוצה להעלות איזשהו עניין.

יפעת שאשא ביטון: ייווצר איזשהו עיוות, כי מי שהתוקף שלו יפוג עד 30 ביוני יוכל להגיש עד 30 בספטמבר.

יפעת שאשא ביטון: מי שהתוקף שלו יפוג ב-1 ביולי יצטרך להגיש ב-1 ביולי.

יפעת שאשא ביטון: יוצא שאנחנו מדברים על מחר בבוקר בשני המקרים.

יפעת שאשא ביטון: יוצא שאנחנו לא באמת נותנים פתרון לחלק מן הענפים, וזה מעוות.

יפעת שאשא ביטון: אני רוצה שנמצא איזה מדרג, שנאפשר הארכה גם למי שיפוג התוקף שלהם ביולי או באוגוסט, שבכל התקופה עד ספטמבר ניתן יהיה לבצע הארכות.

יפעת שאשא ביטון: אני יודעת משיח מוקדם יותר שאתם לא רוצים לייצר צוואר בקבוק לכיוון ה-30 בספטמבר.

יפעת שאשא ביטון: הגיוני.

יערה למברגר קינר: אנחנו לא רוצים שכל האישורים יפקעו בתאריך אחד.

יפעת שאשא ביטון: ברור.

יפעת שאשא ביטון: אני מבקשת שאנחנו נמצא איזשהו מדרג או איזו דיפרנציאליות שתאפשר את ההארכה גם למי שנמצא בתוך התקופה הזאת של אותם שלושה חודשים בין 1 ביולי לבין 30 בספטמבר.

יפעת שאשא ביטון: כל מדרג מבחינתי הוא בסדר אם הוא נוח לכם.

מיקי לוי: 31 בינואר, זה הכי קל.

יפעת שאשא ביטון: תיכנסו קצת לאוקטובר, תיצרו לכם את המדרג, אבל אני רוצה שכולם יוכלו להתיישר עם הדבר הזה.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת מיקי לוי, אני גם חשבתי בהתחלה שיהיה נכון פשוט להאריך לכולם עד סוף השנה, אבל יש פה עניינים שיש בהם סוגיות של ביטחון ובטיחות של הציבור, כמו למשל הנושא של הגז.

מיקי לוי: אין שום סיבה להאריך לגז.

מיקי לוי: במשך חמש שנים הם היו צריכים לעשות את זה.

מיקי לוי: מה קרה?

יפעת שאשא ביטון: נפתור את הצרות שיש לנו עכשיו, לא את הצרות שהיו חמש שנים אחורה.

יפעת שאשא ביטון: יש פה גם סוגיה של ביטחון ובטיחות ויש פה גם סוגיה שאם הם לא יספיקו להגיע לבדוק את זה הרבה מאוד משקי בית פשוט ינותקו מן הגז.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו רוצים לחסוך גם את הדבר הזה.

יפעת שאשא ביטון: לכן אנחנו צריכים למצוא כאן את האיזון.

יפעת שאשא ביטון: מצד אחד לא לייצר איזה עיוות, ומצד שני לתת פתרון שבו אנחנו מבטיחים גם את טובת הציבור.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה התייחסותכם, אלא אם כן אתם רוצים לייצר את המדרג אחר כך ובינתיים להמשיך בהקראה.

יערה למברגר קינר: אנחנו לגמרי מבינים את ההערה ויש פה קפיצה ברורה בין 30 ביוני ל-1 ביולי.

יערה למברגר קינר: מצד שני, כל תאריך שאנחנו נקבע יהיה בו יום למחרת שתהיה בו איזו קפיצה ולכן הייתה ההצעה ליצור הדרגתיות.

יערה למברגר קינר: אנחנו בהחלט יכולים לחשוב על הדרגתיות אבל כן אגיד שאנחנו רוצים מודל פשוט, למשל שיהיו רק שתי מדרגות, לא לסבך יותר מדי את המודל, כי בסופו של דבר יש פה עשרות ומאות אישורים רגולטוריים שזה יצטרך להיות מיושם לגביהם.

יערה למברגר קינר: מניסיוננו, כשמודלים מורכבים לפעמים זה לא מחלחל היטב לשטח, גם מבחינת האזרחים שלא יהיה ברור להם אם הרישיון שלהם הוארך, כן או לא, וגם מבחינת הרשויות.

יערה למברגר קינר: הדבר שאנחנו מפחדים ממנו הוא שתהיה אי-בהירות ומישהו יחשוב שיש לו רישיון ויפעל ובעצם הרישיון לא היה בתוקף.

יערה למברגר קינר: לדברים כאלה יכולות להיות גם משמעויות נזיקיות, ביטוחיות.

יערה למברגר קינר: אנחנו לא רוצים עמימות בזה.

יערה למברגר קינר: לכן הייתי מציעה דבר שיש בו שתי מדרגות, לא יותר מזה, כדי שהחוק יהיה קל ליישום.

יפעת שאשא ביטון: אתם תייצרו את המדרגות, אני לא מתערבת, ובלבד שיהיו שני תנאים.

יפעת שאשא ביטון: האחד, כפי שאת אומרת, שהדברים יהיו פשוטים, והשני, שיהיה בהם היגיון.

יפעת שאשא ביטון: בואו נגיד את האמת:

יפעת שאשא ביטון: אם אפשר להגיש אישורים ב-30 ביולי אז גם את אלה של עד 30 ביוני יכולתי להאריך בחודש ולא בשלושה חודשים.

יפעת שאשא ביטון: לא יכול להיות שמי שנמצא בתקופה של עכשיו אנחנו נותנים לו את הארכה הזאת, ואילו לאחרים אנחנו אומרים: לא, אתם יכולים להגיש בתוך דלתת הזמנים הזאת.

יפעת שאשא ביטון: בסוף אנחנו רוצים להקל על המשק.

יפעת שאשא ביטון: תייצרו מדרגות שבין 30 בספטמבר לבין 30 באוקטובר.

יפעת שאשא ביטון: איך שתבנו את זה נכון – אני אתכם.

יערה למברגר קינר: אני רוצה להציע הצעה.

יערה למברגר קינר: ההצעה בחוק אומרת שעד 30 ביוני תהיה הארכה של שלושה חודשים.

יערה למברגר קינר: זה מביא עד ל-30 בספטמבר.

יערה למברגר קינר: ובתקופה שמ-1 ביולי ועד 1 באוגוסט תהיה הארכה של חודשיים.

יערה למברגר קינר: זה מביא אותנו עד אוקטובר.

יערה למברגר קינר: אזכיר גם שמעבר לזה, אנחנו כמובן לא יודעים, אם יהיו התפתחויות מבחינת הקורונה יכול להיות שבהמשך בספטמבר או באוקטובר ייקבע צו, שיהיה באישור ועדה, שיאריך בשלושה חודשים.

יערה למברגר קינר: צריך לראות ביחד את שני הדברים.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו אומרים שעד יוני זה הארכה עד 30 בספטמבר; עד סוף יולי זה הארכה עד 30 באוקטובר.

נעה בן שבת: תלוי.

נעה בן שבת: אם אתה במהלך חודש יולי אז אתה מקבל חודשיים עד ספטמבר, ואם אתה בחודש אוגוסט אתה מקבל עד אוקטובר.

יערה למברגר קינר: חודשיים מן המועד שהיה אמור להיות.

נעה בן שבת: כל מועד.

נעה בן שבת: אם אני ב-10 ביולי אקבל הארכה עד 10 בספטמבר.

מיקי לוי: בכל מועד יש הקפצה של חודשיים.

יפעת שאשא ביטון: בסדר, מקובל.

יערה למברגר קינר: צריך לראות איך אנחנו מנסחים מול הצו.

רז הילמן: אנחנו מברכים מאוד על היוזמה הזאת שלכם, היא באמת חשובה.

רז הילמן: יש כאן אפשרות לעזור למגזר העסקי בלי סעיף תקציבי וזו הזדמנות שלא כדאי לפספס.

רז הילמן: אז קודם כול זו יוזמה חשובה.

רז הילמן: הגענו למשבר הזה כאשר המשק הישראלי עדיין תקוע עם שיטת רגולציה בפיקוח על הייבוא שלא תואמת את מה שקורה בעולם.

רז הילמן: בעולם, פיקוח על הייבוא כמעט ולא נעשה, מעט מאוד מוצרים נדרשים לאישור רגולטורי.

רז הילמן: בישראל לצערי אנחנו עדיין כאן.

רז הילמן: בחלק מן הדברים זה כבר תוקן, למשל ברפורמת הקורנפלקס, אבל הרבה מאוד מוצרים עדיין נדרשים לאישורי ייבוא.

רז הילמן: עד שהדבר הזה יתוקן מן היסוד, בינתיים יש לנו יכולת בתקופת הקורונה, שלצערנו עוד לא נגמרה, כפי שאנחנו רואים, לתת ארכה שהיא יותר נדיבה משלושה חודשים ויותר נדיבה מחודשיים.

רז הילמן: אם רוצים כלל פשוט אז אפשר לעשות כלל שכל אישור עד 30 בספטמבר מקבל ארכה של שישה חודשים.

רז הילמן: זה כלל פשוט שמייצר את ההדרגתיות שרוצים וזה מקל ונותן קצת יותר ודאות וקצת יותר אוויר לעסקים שמאוד מאוד קשה להם.

רז הילמן: אגב, במיוחד לעסקים הקטנים העלות השולית של הרגולציה הזאת והבירוקרטיה הזאת הרבה יותר קשה והרבה יותר מעמיסה.

רז הילמן: לכן אני מציע כאמור כלל, שכל אישור שיפוג עד 30 בספטמבר יקבל חצי שנה ארכה באופן אוטומטי.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: אני רוצה לומר משהו גם לך, גם לפרוטוקול וגם לכל מי ששומע אותנו.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו לא באים עכשיו לתקן את כל צרות העולם ולהסדיר את כל הענף הזה, הסדר חשוב ככל שיהיה.

יפעת שאשא ביטון: אני לגמרי בעד לפתוח את כל הסוגיות האלה, אבל לא בדיון הזה.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו צריכים לתת פתרון למציאות הייחודית מאוד שבה אנחנו נמצאים ולהארכת התוקף של התקנה לשעת חירום שהייתה עד סוף חודש יוני, היא פגה הלילה בעצם.

יפעת שאשא ביטון: לכן אשמח אם אנחנו נהיה מוכווני מטרה.

יפעת שאשא ביטון: זה דבר אחד.

יפעת שאשא ביטון: דבר שני, הסברתי קודם למה אנחנו לא יכולים ללכת לפתרון שעל פניו היה נשמע מאוד אידיאלי, להאריך הכול עד סוף השנה.

יפעת שאשא ביטון: יש פה הרבה מאוד סוגיות של בטיחות וביטחון של הציבור, כולל מתן שירותים ומענה שאנחנו מחויבים באינטרס הציבורי.

יפעת שאשא ביטון: לכן נעשה את זה לשלושה חודשים.

יפעת שאשא ביטון: מה שכן, כפי שהצעתי כאן, יש לתקן את העוול שנוצר בתוך התקופה שבין 30 ביוני ועד 30 בספטמבר, כדי שלא ייצא שיהיו עסקים שיצטרכו להגיש את הבקשה לחידוש רישיון מחר בבוקר.

רז הילמן: למה להם לתת רק חודשיים?

רז הילמן: לא הבנתי.

רז הילמן: למה לא שלושה חודשים גם למי שמיולי ועד ספטמבר?

יפעת שאשא ביטון: כי באופן עקרוני אם אנחנו היינו רוצים ליישר קו היינו אומרים שכל מי שנמצא בתוך התקופה הזו של עד 30 בספטמבר יגיש ב-30 בספטמבר, כי מבחינתנו ב-30 בספטמבר כבר אפשר להגיש בקשה לרישיון.

יפעת שאשא ביטון: אלא שאנחנו לא רוצים לייצר צוואר בקבוק בתוך משרדי הממשלה, באופן כזה שהם לא יוכלו לתת מענה לכל ההצפה הזו, ולכן אנחנו יוצרים מדרג, כדי לתת לכם קודם כול את אורך הנשימה , ושנית כדי לוודא שמשרדי הממשלה יידעו לתת לכם את המענה בזמן וכפי שצריך.

דוד ימין: שני היבטים.

דוד ימין: דבר אחד, ציין חברי שזו דרך לעזור לעסקים בצורה שאינה תקציבית.

דוד ימין: אם נעבור את 1 בינואר זה הופך לתקציבי, כי בעצם זה אומר שלא צריכים לשלם אגרות וזה אומר שהכנסות המדינה נפגעות בשנה הבאה.

יפעת שאשא ביטון: ובכל זאת זה לא השיקול.

יפעת שאשא ביטון: השיקול הוא לא תקציבי.

דוד ימין: לא להפוך את זה לתקציבי.

מיקי לוי: הערה נכונה, אבל בסדר.

דוד ימין: אלה דברים שנלקחו בחשבון.

דוד ימין: דבר שני, אנחנו כן יודעים שהיום המשק חזר לפעילות טובה יחסית.

דוד ימין: אנחנו לא יודעים מה יהיה בינואר אם יהיה עוד פעם גל שני של קורונה.

דוד ימין: לכן אנחנו לא רוצים חלילה שהרישיונות יפוגו כאשר שוב המשק נמצא ב-50% או ב-20% פעילות.

דוד ימין: המשק עכשיו נמצא במצב שכן יש לו שלושה–ארבעה חודשים עם האף מעל המים.

דוד ימין: אחר כך כאשר נגיע לחורף זה עשוי להיות שוב בעייתי.

דוד ימין: אלה עוד שני שיקולים שהיו לנו.

מיקי לוי: צודק.

יפעת שאשא ביטון: בסדר גמור.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה דוד.

יפעת שאשא ביטון: ירון סלע רוצה להתייחס לסוגיה שעלתה או שאתה רוצה להתייחס לסעיפים אחרים בדיון?

יפעת שאשא ביטון: אני רואה שהוא לא איתנו.

יפעת שאשא ביטון: נעבור לנטע דרורי.

נטע דרורי: אני רוצה קודם כול להתייחס לנושא ההארכה.

נטע דרורי: אני לא בטוחה שהבנו נכון את ההצעה.

נטע דרורי: אם הבנתי נכון אז הרישיונות שפוקעים במועד המקורי שלהם ביולי אמורים להיות מוארכים בחודשיים, ואז זה אומר במהלך ספטמבר, כאשר הרישיונות שפוקעים ביוני מוארכים בשלושה חודשים, זאת אומרת שגם הם בספטמבר, ורישיונות שמלכתחילה אמורים להיות בספטמבר יוגשו גם בספטמבר.

נטע דרורי: זאת אומרת שאישורי רישיונות של שלושה חודשים יצטרכו להיות מטופלים במהלך ספטמבר.

נטע דרורי: אני חושבת שאם זאת התוצאה אז זה לא דבר נכון, אם זה המדרג שנוצר אז לא יהיה טוב.

נטע דרורי: אם רוצים לתת ארכה גם לרישיונות שפוקעים ביולי אז עדיף שגם הם יהיו לשלושה חודשים ולא שייווצר פקק בספטמבר.

יערה למברגר קינר: אפשר לקבוע שישה שבועות, אפשר לסדר את זה בצורה אחרת אם רוצים לעשות הדרגתיות.

יערה למברגר קינר: לא חייבים להביא להארכה של שלושה חודשים.

יפעת שאשא ביטון: אין בעיה.

יפעת שאשא ביטון: ההערה נכונה, יש בה היגיון.

יפעת שאשא ביטון: תייצרו מדרג כזה שלא ייצור בסופו של דבר צוואר בקבוק.

יערה למברגר קינר: אפשר לקבוע שישה שבועות במקום חודשיים.

נעה בן שבת: זה אומר שהדחייה של חודש יולי מגיעה עד אמצע חודש אוגוסט.

יפעת שאשא ביטון: אבל אז אלה של יולי צריכים להגיש הרבה קודם.

יפעת שאשא ביטון: למה לא נאריך לאלה שמסיימים ביוני בשישה שבועות או חודשיים ואחר כך את אלה שמסיימים ביולי - - -

נעה בן שבת: יוני כבר כמעט הסתיים.

יערה למברגר קינר: כי זה כבר קרה, זה אירוע שכבר היה ועכשיו אני צריכה להתאים למציאות שכבר יש לי.

יערה למברגר קינר: אני כבר נמצאת כמעט בסוף יוני.

יערה למברגר קינר: לכן כאן צריך שלושה חודשים.

יערה למברגר קינר: אם אנחנו קובעים שישה שבועות, מי שאמור לפקוע לו בתחילת יולי בכל זאת מקבל עד אמצע אוגוסט, זה כן נותן תקופת היערכות עכשיו.

יפעת שאשא ביטון: אני לא אוהבת את זה.

יפעת שאשא ביטון: זה תקופה מורכבת גם כך, יש לה מורכבות על מורכבות על מורכבות באוגוסט.

יפעת שאשא ביטון: צריך ליצור איזה פתרון או לייצר מנעד זמנים בספטמבר שכן יאפשר את מתן המענה.

נעה בן שבת: למרות שצריך לציין שלא כולם מתנקזים לספטמבר.

נעה בן שבת: לפי ההצעה על חודשיים, מי שהאישור שלו פוקע באוגוסט מגיע לאוקטובר.

נעה בן שבת: ואם הייתם מציעים שזה יהיה מעט מעל חודשיים לגבי יולי, ואילו לגבי אוגוסט זה יהיה חודשיים?

יפעת שאשא ביטון: תשימו את מי שהאישור שלו פקע ביולי בהארכה ל-14 באוקטובר, ואת כל מי שהאישור שלו פקע באוגוסט בהארכה ל-30 באוקטובר.

יערה למברגר קינר: בואו נעשה את זה עשרה שבועות.

יערה למברגר קינר: מה שמ-1 ביולי ועד תחילת אוגוסט יהיה עשרה שבועות.

יערה למברגר קינר: נראה לי שזה כן נותן ריווּח מסוים.

יפעת שאשא ביטון: בסדר גמור.

יפעת שאשא ביטון: נטע דרורי, תודה רבה על ההערה החשובה.

רז הילמן: למה לא שלושה חודשים?

רז הילמן: זה הפתרון הכי פשוט וזה מְרווח את כולם.

רז הילמן: למה לא לתת שלושה חודשים לכולם?

נעה בן שבת: כי אז נחזור לאותה שאלה ששאלה היושבת-ראש.

נעה בן שבת: היא אמרה: יש מישהו שמקבל שלושה חודשים, ולמחרת אין לו אפילו יום אחד.

נעה בן שבת: אז לפחות יש לנו מדרג פוחת.

רז הילמן: גם למי שביולי–אוגוסט, גם הוא יקבל שלושה חודשים.

יפעת שאשא ביטון: רז הילמן, אנחנו לא מחפשים עכשיו איפה למתוח את ההארכה.

יפעת שאשא ביטון: אם אתה שואל אותי, רציתי שלכולם יהיה אותו קו סיום, ב-30 בספטמבר, ולא משנה אם האישור פוקע בסוף יוני, באמצע יולי או באמצע אוגוסט.

יפעת שאשא ביטון: אבל אנחנו מבינים שאנחנו לא רוצים לייצר מצב שכולם מגיעים באותו רגע כדי לקבל אישור, אז אנחנו צריכים לייצר איזשהו מנעד.

יפעת שאשא ביטון: אני חושבת שהמנעד שיאפשר זליגה מספטמבר עבור אלה של יולי ועבור אלה של אוגוסט – זה יהיה בסדר גמור.

יפעת שאשא ביטון: כל עוד אנחנו עוברים את התאריך של 30 בספטמבר.

יפעת שאשא ביטון: בסדר?

נטע דרורי: אם אפשר לציין, לא היינו מוכנים לדיון הזה ולא תכננו איך להתייחס אבל אני רוצה להזכיר שבמהלך ספטמבר יש חגים כך שיכול להיות שמספר ימי העבודה ממילא מתקצר.

נטע דרורי: גם זה צריך להילקח בחשבון.

יפעת שאשא ביטון: יש לכם שלושה חודשים להיערך, אתם יכולים להתחיל להיערך מעכשיו.

נטע דרורי: אני מתכוונת מבחינת היכולת של העובדים, של הרשויות, שצריכים להוציא את האישורים.

נטע דרורי: יש מספר ימי עבודה קטן יותר שבהם הם יוכלו לטפל בכל הבקשות.

יערה למברגר קינר: סוכות יוצא באוקטובר ולכן זה רק ראש השנה ויום כיפור וזה מתחיל רק ב-17 בספטמבר.

יערה למברגר קינר: בלוח השנה היהודי בהרבה חודשים ניתן למצוא חגים.

יערה למברגר קינר: אני לא בטוחה שזה טיעון.

נטע דרורי: הערה נוספת שהיא יותר טכנית לגבי הנוסח של סעיף 2(א), שבכל זאת יש אנשים, גם במהלך התקופה עד עכשיו וגם במהלך החודש הקרוב, שכבר הגישו בקשות לחידוש רישיונות ויכול להיות שיש מקרים שגם סורבו אם לא נמצאו מתאימים.

נטע דרורי: אני חושבת שכן צריך להבהיר בסיפה של סעיף 2(א)(1), כתוב "אלא אם כן הותלה או בוטל", צריך להוסיף "או שהרישיון סורב".

יערה למברגר קינר: "או סורב חידושו", כי יש סירוב לחדש לפעמים.

נעה בן שבת: במקרה של סירוב לחדש הם לא יוארכו.

יערה למברגר קינר: אם היה פוזיטיבית או מקרה נקודתי.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה נטע.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו ממשיכים.

נעה בן שבת: אנחנו למעשה אומרים, פחות או יותר, כמובן נצטרך לעבור ניסוח יותר מסודר:

יפעת שאשא ביטון: זה אותה גמישות שדיברתם עליה, כדי שלא נצטרך לתקן חקיקה.

יפעת שאשא ביטון: הרעיון הוא שבצו אפשר יהיה להאריך את כל מה שאנחנו קובעים עכשיו, על פי אותו מכניזם.

יפעת שאשא ביטון: אתם תנסחו את זה משפטית אבל שנשמור על אותם עקרונות.

יפעת שאשא ביטון: מקובל, חבר הכנסת לוי?

מיקי לוי: מקובל.

יערה למברגר קינר: צריך גם ליצור את הקשר במובן הזה, שאם יוצא צו זאת תהיה התקופה שחלה ולא העשרה שבועות.

יערה למברגר קינר: לדעתי צריך להגיד את זה במפורש.

נעה בן שבת: שהשלושה חודשים תהיה "התקופה שחל", אבל עדיין אחרי זה, בחודשיים שלאחר מכן יהיו עשרה שבועות.

יערה למברגר קינר: אם הוא מוציא צו ב-30 ביולי, אז יהיו שלושה חודשים מ-30 ביולי, ממועד הצו.

רועי הראל: למה שהוא יעשה את זה ב-30 ביולי?

יערה למברגר קינר: כי אתה כבר יודע שהמצב החריף ואתה צריך הארכה של שלושה חודשים.

רועי הראל: למה ב-30 ביולי?

רועי הראל: זה יהיה הארכה של התקופה הקיימת.

יערה למברגר קינר: אז ב-15 ביולי.

יפעת שאשא ביטון: סביר להניח שזה לא יקרה חודשיים לפני, אבל היא דיברה היפותטית, שזה יהיה מיום החלת הצו.

רועי הראל: במקום לתת הארכה מצטברת של חצי שנה את אומרת שהוא יעשה את זה ארבעה חודשים.

רועי הראל: זה לא נראה לי הגיוני.

יפעת שאשא ביטון: זה היפותטית.

יפעת שאשא ביטון: הרעיון הוא שזה יהיה מיום מתן הצו.

יפעת שאשא ביטון: סביר להניח שהם לא יאריכו את זה עד 30 בספטמבר, שתנוח דעתך.

יפעת שאשא ביטון: זה לא ממקום של ביקורת, זה ממקום שזאת הדינמיקה.

דוד ימין: זה גם יאפשר הרבה יותר גמישות.

דוד ימין: אם המשק באמת פועל אז אין צורך, אבל אם יש מגזר מסוים שנמצא בבעיה אז הצו יכול להאריך רק לו.

דוד ימין: זה מאפשר שליטה יותר אד-הוק.

נעה בן שבת: אם זה כך, כרגע מדובר על כך שהוא מאריך את התקופה הקובעת לכאורה לכולם וזה רק הארכה אחת, אבל עדיין נשמרת בצד זה האפשרות לתקן את התוספות ולעשות החרגות.

נעה בן שבת: זה אפשרות בלתי תלויה.

דוד ימין: אפשר להגיע לאותה תוצאה, הארכה כללית עם החרגות.

דוד ימין: אולי זה עדיף.

נירה לאמעי רכלבסקי: לא עדיף שתכתבו את מה שדוד ימין אומר, שפשוט ראש הממשלה יוכל להאריך בתנאים או באישורים מסוימים?

יפעת שאשא ביטון: ניתן לייצר פה מוטת לחץ.

יערה למברגר קינר: זה בכל זאת הארכה בצו, אנחנו רוצים שהיא תהיה בשליטה.

רועי הראל: וזה גם באישור הממשלה.

יערה למברגר קינר: זה עדיין חקיקת משנה ולא חקיקה ראשית ולכן אנחנו רוצים כלל פשוט, בלי חלוקות משנה.

נעה בן שבת: נצטרך לעשות התאמות אחרי הדיון, אבל אותם דברים שנאמרו פה, שההארכה היא לשלושה חודשים ממועד ההארכה.

נעה בן שבת: ההארכה היא של אותה תקופה קובעת, שהאישורים שפוקעים במהלכה מוארכים בשלושה חודשים, ובחודשיים שלאחר תום אותה תקופה יחול ההסדר של אותם עשרה שבועות נוספים.

יפעת שאשא ביטון: בסדר, זה משמר לנו את כל הרצף.

יפעת שאשא ביטון: נטע דרורי ביקשה להתייחס.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה.

נטע דרורי: יכול להיות שלא שמענו מספיק טוב את הדיון אבל אני רוצה לוודא.

נטע דרורי: האם הסמכות להאריך בשלושה חודשים היא סמכות שמוגבלת בזמן?

נטע דרורי: זאת אומרת, היא מוגבלת עד סוף ספטמבר?

נטע דרורי: או שניתן יהיה לבצע את ההארכה הזאת גם באוקטובר או בדצמבר?

יפעת שאשא ביטון: אסביר.

יפעת שאשא ביטון: אם חלילה אנחנו ניכנס לאיזו סיטואציה שתגביל לנו את המשק או לא תאפשר לנו לקדם את כל הנושא של מתן אישורים, או לצורך העניין הענפים השונים לא יוכלו להתארגן בגלל מציאות חדשה במשק, יוכלו בצו, ולא שוב בתהליך חקיקה ארוך, להביא לשולחן הוועדה הארכת תוקף בשלושה חודשים נוספים על ה-30 בספטמבר.

יפעת שאשא ביטון: נאמר כאן שהתוקף ייכנס מיום מתן הצו.

יפעת שאשא ביטון: כלומר, אם הצו יגיע באוגוסט אז זה יהיה שלושה חודשים מאוגוסט, ואם זה יהיה בסוף ספטמבר אז שלושה חודשים מסוף ספטמבר.

יפעת שאשא ביטון: זו המשמעות.

יפעת שאשא ביטון: זה עניין טכני כדי לאפשר את הגמישות במתן השינוי בלי תהליך של חקיקה.

יפעת שאשא ביטון: זה הסיפור.

נטע דרורי: השאלה היא איך את רואה בנוסח של החוק שבאמת הסמכות הזאת מוגבלת בזמן.

נטע דרורי: לפחות ממה שאני מעיינת אני לא רואה שזה ברור.

יערה למברגר קינר: כי זה להאריך את תקופת ההארכה.

יפעת שאשא ביטון: אם החוק הזה פוקע, אם תחולתו פוקעת אז את לא יכולה להאריך שוב.

יפעת שאשא ביטון: כלומר זה חייב להתכתב עם ההארכה שבחוק הזה.

נעה בן שבת: אני מבינה את הבעיה שנטע מצביעה עליה, כי אנחנו אמרנו שהוא לא מאריך את תקופת ההארכה.

נעה בן שבת: הוא לא אומר שלאותם אלה שהיו עד 30 ביוני יהיו עוד שישה חודשים, אלא הוא אומר: אני נותן עוד תקופת בסיס, תקופה קובעת, שהיא מוארכת, ואז לא ברור לך מתי אפשר לעשות את ההארכה הזאת.

נעה בן שבת: אולי צריך להבהיר שבמהלך תקופת ההארכה הראשונית הוא יכול לעשות - - -

יערה למברגר קינר: אני חושבת שלא, כי לפעמים אנחנו עושים הוראות רטרואקטיביות אז אני לא רוצה לכתוב שזה "במהלך".

יערה למברגר קינר: תיאורטית במקרה חריג זה יכול להיות באופן רטרואקטיבי, אבל זה יצטרך ליצור רצף.

נעה בן שבת: זה יצטרך ליצור רצף של תקופות הארכה, שנשמר רצף של תקופות הארכה.

נטע דרורי: אני מציעה שהדברים ייכתבו בצורה ברורה כי בעצם מדובר בהגבלה של הסמכות, שכוללת מן הסתם את הצורך באישור הוועדה.

נטע דרורי: כלומר, על מנת שצו כזה של הארכה ייכנס לתוקף הוא יצטרך להינתן ואולי גם להיות מאושר עד 30 בספטמבר או מועד אחר שייקבע לגבי סעיף 2(א).

נטע דרורי: אני חושבת שחשוב שזה ייכתב במפורש.

נעה בן שבת: יש לכם התנגדות לכך שזה ייקבע?

נעה בן שבת: יש היגיון לקבוע את הגבלת המועד הזה.

יערה למברגר קינר: זה הנוסח הממשלתי שאושר בממשלה לגבי הסעיף הזה ואנחנו מבקשים להמשיך עם הנוסח שאושר בממשלה.

נעה בן שבת: נצטרך להבהיר בו שלמרות שאנחנו מאריכים את התקופה הקובעת, התוצאה צריכה להיות הארכה של תקופת ההארכה.

נעה בן שבת: יש לנו את התקופה שיוצרת את הזכאות ואת תקופת הזכאות.

נעה בן שבת: נטע דרורי מצביעה על כך שאנחנו לא מגבילים מתי אפשר לתת את אותו צו, ויכול להיות שלכאורה זה יכול לרחף באוויר וזה יכול ליפול בדצמבר או בינואר.

יערה למברגר קינר: העיקרון היחיד שאנחנו רוצים, וזה בא לידי ביטוי בנוסח שמוצע פה, הוא שצריך להאריך את תקופת ההארכה, שזה רצף.

נעה בן שבת: שהתוצאה תהיה הארכה של תקופת ההארכה.

יערה למברגר קינר: זה רצף.

יערה למברגר קינר: זה כן יוכל להיות תיאורטית גם באופן רטרואקטיבי.

יערה למברגר קינר: אני לא רוצה להגביל.

יפעת שאשא ביטון: כפי שאנחנו עושים עכשיו.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו הרי נחוקק את זה ביום שני, והיום פג התוקף.

רז הילמן: למה להגביל רק בהארכה אחת של הצו?

רז הילמן: חבל שעוד פעם יהיה צורך בחקיקה ראשית בשביל להוסיף, אם חלילה הקורונה תימשך מעבר לתקופה הזאת.

יפעת שאשא ביטון: רז, אתה רוצה שאנחנו גם נשמע אותך, אז כשאתה מתחיל לדבר רק תוודא שאנחנו בקשב.

יפעת שאשא ביטון: פספסתי את כל התחלת הדברים שלך.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה תתחיל מחדש.

רז הילמן: תודה רבה.

רז הילמן: אני מציע לא לקשור את הידיים של הממשלה, שלא יהיה צורך עוד פעם בחקיקה ראשית.

רז הילמן: בעצם לאפשר להאריך בצו יותר מפעם אחת.

יפעת שאשא ביטון: זה בדיוק מה שאנחנו עושים.

נעה בן שבת: כרגע מדובר על הארכה חד-פעמית.

יערה למברגר קינר: זה הארכה אחת נוספת בצו.

יערה למברגר קינר: דבר ראשון, הארכה בצו היא אירוע די חריג ולכן חשבנו שנכון שהיא תהיה רק פעם אחת.

יערה למברגר קינר: דבר שני, בסך הכול זה יכול להביא להארכה די משמעותית.

יערה למברגר קינר: אנחנו חושבים שנכון שאם יהיה צורך להאריך עוד אז יהיה נכון לחזור לכנסת, להסביר את הצרכים ולדון בזה.

יפעת שאשא ביטון: בסדר.

יפעת שאשא ביטון: רז הילמן רוצה לתקן עכשיו את כל סיפור הייבוא הרבה מאוד קדימה.

יפעת שאשא ביטון: מבחינתו הקורונה באה לסייע.

יפעת שאשא ביטון: הכול טוב, רז, נטפל גם בדברים האלה בבוא העת.

נעה בן שבת: לפני שמסיימים את הפסקה הזאת, אם אפשר לשאול עוד שאלה.

נעה בן שבת: לגבי תקופת ההארכה – את אומרת שתהיה הארכה של תקופת ההארכה.

נעה בן שבת: היא נספרת מתום התקופה שבה קיימת הארכה של שלושה חודשים, או גם מתום אותה תוספת של חודשיים נוספים?

יפעת שאשא ביטון: זה חל על הכול.

יערה למברגר קינר: מתום התוספת.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו צריכים לשמור על אותו רציונל, שיהיה לנו אותו רעיון מסדר.

יפעת שאשא ביטון: זה יקל על כולם.

רועי הראל: נוצר לנו פה ואקום.

רועי הראל: הצעת החוק מדברת על רישיונות שהסתיימו מ-10 במרץ ועד 30 ביוני, לא כולל תקופת הארכה מכוח התקש"ח, ומוארכים בשלושה חודשים.

רועי הראל: לשם הדוגמה, רישיון שהסתיים ב-15 במרץ – לנו אין כאלה אבל אני מניח שיש כאלה – מוארך בחוק הזה עד 15 ביוני.

נעה בן שבת: את ההערה הזאת אני מחקתי.

נעה בן שבת: חשבנו עליה.

רועי הראל: בסוף יש פה ואקום, כי הצעת החוק הוגשה לכנסת ב-6 במאי.

נעה בן שבת: נכון, אז צריך יהיה להחזיר אותה, אבל השאלה עולה.

נעה בן שבת: יכול להיות שצריך להגיד משהו אחר.

נעה בן שבת: לא לדבר על מועד, אלא להגיד שאם הוארך תוקפו של רישיון פעם אחת מכוח הסעיף הזה הוא לא יוארך עוד פעם מכוח הסעיף הזה, שזאת האמירה.

נעה בן שבת: כשאנחנו אומרים: עד 1 ביולי, זה עניין אחד.

נעה בן שבת: אבל נניח שיש תקופת הארכה של ראש הממשלה מכוח הצו של ראש הממשלה, יכול להיות אז שיש לי רישיון שכבר הוארך אוטומטית והוא מוארך שוב אוטומטית.

יערה למברגר קינר: זה הסיטואציה.

יערה למברגר קינר: זה אמור לחול על זה.

נעה בן שבת: אתם רוצים שתהיה הארכה כפולה?

יערה למברגר קינר: כן.

נעה בן שבת: אז למה צריך להגביל עד 1 ביולי?

יערה למברגר קינר: כי זה יהיה הצו, זה אופציונלי.

יערה למברגר קינר: כרגע אין הארכה כפולה.

יערה למברגר קינר: כרגע אני מציעה לחזור לנוסח שהיה בשיח בינינו לגבי העבר, שבכל מקרה ייושר קו עד 1 ביולי.

יערה למברגר קינר: זה נותן מענה.

רועי הראל: בהנחה שתהיה הצבעה על הצעת החוק, כי זה נמחק פה.

יפעת שאשא ביטון: הצעת החוק תעלה להצבעה ביום שני הקרוב, בעזרת השם, לכל מי שסקפטי.

רועי הראל: זה סעיף 2(א)(1).

רועי הראל: הרישיונות שנופלים באותם שבועיים–שלושה.

יפעת שאשא ביטון: בכל מקרה, גם אם פג תוקפו ב-1 ביולי, הוא מוארך בעשרה שבועות.

רועי הראל: כן, זה כבר מכוח העתיד.

נעה בן שבת: לעתיד אין לכם בעיה שזה יוארך כמה פעמים?

יפעת שאשא ביטון: לא, כי אם זה בתוך טווח הזמנים הזה אז מבחינתנו זה חל עליו.

נעה בן שבת: נוסיף גם את הניסוח הזה.

נעה בן שבת: הסעיף הזה מטרתו לומר שבכל עת הרשות שנותנת את האישור הרגולטורי יכולה לשקול לגבי אישור מסוים להגיד: לגבי האישור הזה אנחנו בכל זאת לא מחילים עליו את ההארכה האוטומטית, הוא יסתיים במועד מוקדם יותר.

נעה בן שבת: לא מדובר פה בביטול או בסירוב לחדש אלא בהחלטה שהאישור הזה לא יוארך אוטומטית.

נעה בן שבת: אז הוא חוזר למועד המקורי של פקיעת התוקף שלו.

נעה בן שבת: כדי שהוא יוכל להיערך לכל הדרוש.

נעה בן שבת: כאן הוצע, בצד ההארכה האוטומטית והאפשרות שניתנה לרשות להודיע לבעל אישור מסוים שאת תוקפו היא לא מאריכה, יש פה תוספת מפורטת עם רשימה ארוכה של סוגי אישורים שלגביהם לא מחילים את ההארכה בכלל.

נעה בן שבת: רצינו לשאול האם עדיין אנחנו צריכים היום רשימה כזאת נפרדת של סוגי אישורים, כאשר תמיד נתונה בעצם לרשות האפשרות להודיע לבעל אישור שהאישור הספציפי שלו לא מוארך.

דוד ימין: יש שתי החרגות.

דוד ימין: יש החרגת סוג, שהיא החרגה שצריך לקבל אותה ברמת מדיניות ממשלתית, כי המדיניות הממשלתית, או פה כרגע בכנסת המדיניות אפילו של הכנסת, הייתה להחריג את הסוג; ויש את החרגת המקום הספציפי, שעל אף שכל המסעדות קיבלו הארכה, במסעדה הזאת בגלל שקיבלתי תלונות וראיתי עכברושים אז אני אומר להם: לכם ספציפית אין הארכה אוטומטית.

דוד ימין: תבואו לחדש ותראו לי שאין לכם עכברושים במטבח.

דוד ימין: אלה בעצם שני המקומות.

דוד ימין: בדיוק.

דוד ימין: משפטנית טובה ממני, יערה למברגר קינר, אמרה לי שזה שכתוב "מסוים" מכסה את זה, אבל אמרה לי שליתר ביטחון, אם אתה דואג אז תגיד את זה גם לפרוטוקול, שב"מסוים" הכוונה היא להגעה לעסק ספציפי.

דוד ימין: אני שמעתי לעצתה ואמרתי את זה גם פה לפרוטוקול.

נעה בן שבת: מדובר פה בהארכה העתידית של ראש הממשלה אם היא תקרה.

יערה למברגר קינר: כן, שלגביה אנחנו רוצים לעשות תוספת, כדי שיהיה ברור מה מוחרג בתקופה ההיא, כי יכול להיות שיש אישורים שבהם היה מתאים לקבוע את התקופה הזאת, אבל אם התקופה נהיית כבר תשעה חודשים או שמונה חודשים, תקופה ארוכה, לפעמים אי אפשר לעשות הארכות אוטומטיות כל כך ארוכות, למשל בשל הסכמים בין-לאומיים או התחייבויות אחרות, למשל בתחום התעופה ובתחומים אחרים, אז נתנו אפשרות להחרגות מותאמות לתקופה הארוכה היותר שיכולה להיות דרך הצו של ראש הממשלה.

נטע דרורי: אני לא בטוחה שיש צורך שאנחנו נבהיר, אבל יש בתוספת, לפחות לגבי הפרטים שהם שלנו, היתרים שמבחינת אפשרות של סחר בין-לאומי, ייבוא וייצוא, נדרש אישור שכתוב עליו שהוא חל בתקופה מסוימת, ולכן לא יהיה נכון להטעות ולומר שהם לא זקוקים להארכה.

יפעת שאשא ביטון: יערה התייחסה לזה עכשיו.

נטע דרורי: מאה אחוז.

נעה בן שבת: הסעיף הזה מבטא את העובדה שמדובר בהארכה אוטומטית.

נעה בן שבת: למעשה אין פה חידוש של ההיתר או של הרישיון אלא ממש הארכה אוטומטית ולכן אין צורך בהגשת בקשה ואין תשלום אגרה בעד עצם ההארכה.

יערה למברגר קינר: זה לא כמו חידוש רישיון, שבדרך כלל מלווה באגרה.

יערה למברגר קינר: כמובן זה לא גורע – ונגיע לזה בהמשך – מתשלומים אחרים במהלך הרישיון שהם באופן הרגיל של חיי הרישיון והם לא קשורים לאגרת החידוש.

נעה בן שבת: את זה אומר סעיף קטן (ה).

נעה בן שבת: אם זה תשלומים, אם זה חובות אחרות שחלות במהלך אותה תקופה.

נעה בן שבת: אתם אומרים שזה כל מה שמתוך ההתמשכות, אם באותו מועד הוא צריך להביא אישור אחר או לשלם תשלום אחר.

יערה למברגר קינר: אם יש חובות שמוטלות מכוח החוק על מי שהוא בעל רישיון.

יערה למברגר קינר: מבחינתנו זה לא גורע מכל הדינים שחלים על בעלי רישיונות.

יערה למברגר קינר: אנחנו לא מרגישים אחראים לפגוע בזה.

יערה למברגר קינר: זה מנסה לטפל רק בעניין התוקף והארכת התוקף.

נעה בן שבת: כלומר יש אישורים בין מועד תקנות שעת חירום לבין המועד שעתה, ולמעשה גם אלה שהיו בתקנות שעת חירום.

יערה למברגר קינר: זה בעצם מתייחס לתחולה הרטרואקטיבית של אישורים שפקעו בתקופה שעד היום, מ-10 במרץ.

נעה בן שבת: כולם רואים אותם כאילו הם עמדו בתוקפם.

נעה בן שבת: סעיף 3 ירד.

נעה בן שבת: זה הסעיף שהתייחס לעיצומים הכספיים.

יערה למברגר קינר: אסביר.

יערה למברגר קינר: דחיית מועדים בהליך להטלת עיצום כספי נדחתה במסגרת התקש"ח, תקנות שעת החירום, שלגבי הסעיף הזה, בשונה ממה שהסברתי קודם על הרישיונות, זה היה בתוקף בעצם עד היום, עד מועד פקיעת התקנות, ובהתאם הדחייה היא בעצם מהיום.

יערה למברגר קינר: כאן הצענו, יישרנו קו בהתחלה עד 30 ביוני אבל בעצם פער הזמנים בסופו של דבר יוצא קטן מאוד לעומת היום, וגם מבדיקות ומפניות שקיבלנו מהשטח, סברנו שאין צורך באמת בסעיף הזה ולכן ניתן למחוק אותו.

יפעת שאשא ביטון: אוקיי.

יפעת שאשא ביטון: אפשר להמשיך.

נעה בן שבת: אמנם אנחנו מאריכים תוקף אבל כמובן הרשות יכולה להפעיל את שיקול הדעת.

יפעת שאשא ביטון: משאירים לרשות את הסמכויות.

נעה בן שבת: סעיף 4 הוא סעיף הגז.

יפעת שאשא ביטון: זאת אומרת שבאופן עקרוני, אוטומטית זה מוארך גם לספקים של הגז הביתי.

יפעת שאשא ביטון: אם תהיה תקלה במתקן מסוים, הם מחויבים להגיע לאותו מקום והם לא יוכלו לחדש אספקה כל עוד הם לא מתקנים את התקלה.

נעה בן שבת: לא יוכלו אפילו להמשיך את האספקה.

נעה בן שבת: למעשה מדובר פה על המשך של האספקה הקיימת, שבדרך כלל היו צריכים לנתק את המיתקן אם לא בוצעה בדיקה מחודשת אחרי המועד.

נעה בן שבת: עכשיו הסעיף מאפשר להם להמשיך לתקופה של עוד שלושה חודשים, אבל אם יש תקלה אז צריך לסגור את הברז.

יפעת שאשא ביטון: תקלה בעצם גוברת על הוראת החוק.

יפעת שאשא ביטון: אוקיי.

נעה בן שבת: גם פה הייתה הוראה בתקנות שעת חירום.

נעה בן שבת: ההוראה בתקנות שעת חירום מסתיימת עם תקנות שעת חירום, וההוראה הזאת תאפשר להמשיך לספק את הגז במשך עוד שלושה חודשים.

יפעת שאשא ביטון: רק אומר לפרוטוקול, בגלל שמדובר בנושא רגיש מאוד, אני קוראת לכל אותם ספקי הגז: אל תנצלו את השלושה חודשים האלה ותדחו את כל הבדיקות לסופם אלא תשתדלו להגיע לכמה שיותר בתי אב כדי למנוע תקלות וחלילה גם מפגעים.

נעה בן שבת: גם פה יש הוראה רטרואקטיבית מסוימת.

נעה בן שבת: מדובר רק במיתקנים הביתיים.

נעה בן שבת: שמענו שבהם הייתה בעיה, שלפעמים אי אפשר היה להיכנס למקום מסוים בתקופה הבעייתית.

נעה בן שבת: הרשות לא יכולה לקבוע כמובן הוראה שרירותית ויש ביקורת שיפוטית על החלטתה.

נעה בן שבת: יש לנו כאן אפשרות לתקן את התוספות, כלומר להוסיף לכל אחת מן התוספות.

נעה בן שבת: או להוסיף אישור רגולטורי שייחולו עליו הוראות החוק לפי התוספת הראשונה, או להחריג אישור רגולטורי בתוספת השנייה, או להחריג אישור רגולטורי מן ההארכה של ראש הממשלה בתוספת השלישית, אבל יש פה הוראות נפרדות.

נעה בן שבת: אם מדובר ברשות מקומית אז זה נעשה בפרוצדורה על ידי שר הפנים, בהתייעצות עם ראש הממשלה ובאישור הוועדה; אם זה תאגיד שהוקם לפי חוק אז זה ללא התייעצות, רק השר שממונה על התחום באישור הוועדה; ואם מדובר באישור רגולטורי אחר אז זה השר הממונה על ביצוע החיקוק, לאחר התייעצות עם ראש הממשלה ובאישור הוועדה.

יפעת שאשא ביטון: מה הרציונל?

יערה למברגר קינר: לגבי משרדי הממשלה – אמרנו שזה חלק מראייה רוחבית ויש גם יחידה במשרד ראש הממשלה בענייני RIA וטיוב רגולציה.

יערה למברגר קינר: זה לא חל לגבי תאגידים ציבוריים, למשל ההחלטות של טיוב הרגולציה ולכן, גם בשל האופי של התאגידים הציבוריים, אנחנו חושבים שנכון שזה יהיה – יש שר שאחראי על התאגיד ועל החוק, אבל אנחנו חושבים שזה לא רלוונטי.

יפעת שאשא ביטון: אוקיי, מאה אחוז.

נעה בן שבת: כמובן שאם מוסיפים אישור רגולטורי או מחריגים אישור רגולטורי מהארכה זה לא פוגע בתוקפו עד מועד ההחלה.

נעה בן שבת: מכיוון שתקנות שעת חירום פקעו, או פוקעות היום, אין צורך בביטולן.

נעה בן שבת: אז אנחנו עוברים לתוספת הראשונה.

נעה בן שבת: פסקה (6), שעסקה בנושא מיתקן בדיקה לגז טבעי, תטופל במסגרת חקיקה נפרדת, שהדיון לגביה יתקיים בוועדת הכלכלה.

יפעת שאשא ביטון: כפי שאתם רואים, יש פה אישורים לסוגיות מאוד מאוד רגישות.

יפעת שאשא ביטון: אני מודה שקצת כואבת הבטן כשאנחנו קוראים שאנחנו מאריכים את זה.

יפעת שאשא ביטון: אני יוצאת פה בקריאה, במיוחד לנציגים שנמצאים כאן:

יפעת שאשא ביטון: אל תחכו לתום התקופה.

יפעת שאשא ביטון: תעשו כל שאפשר בכל הקשור לבטיחות ולביטחון הציבור, תעשו את הכול כדי שגם בתקופה הזו יהיה פיקוח הדוק.

יערה למברגר קינר: אזכיר שהתוספת השנייה זה חוקים שמוחרגים מהארכה אוטומטית.

נעה בן שבת: בנוסח הצעת החוק הייתה הפניה לתקנות שעת חירום (נגיף הקורונה החדש) (פקיעת מועדים בענייני תכנון ובנייה), לגבי אישורים שנקבעו בהם.

נעה בן שבת: אתם פירטתם היום שמדובר ב"אישור רגולטורי לפי חוק התכנון והבנייה".

נעה בן שבת: מדובר בהרבה מאוד סוגי אישורים, אז אולי תוכלו להסביר מדוע ההחרגה היא לגבי כל האישורים לפי חוק התכנון והבנייה, שכולם לא מוארך תוקפם.

יפעת שאשא ביטון: כלומר התוקף שלהם פקע במאי.

יערה למברגר קינר: היה תקש"ח שיצר הארכה של מועדים בתחום התכנון והבנייה.

יערה למברגר קינר: זה נושא שהתנהל בנפרד וקיבל טיפול נפרד.

יערה למברגר קינר: לאחר שהתקש"ח הזה פקע במאי הם בחנו את הצרכים בשטח, האם יש צורך להאריך אותו או לקבוע בחקיקה, ומצאו שאין צורך כי בהיבטי תכנון ובנייה כן יש אפשרות לפעול, יש אישור פעולה תקינה ולכן אין צורך בהארכה אוטומטית, לא פה ולא בתקש"ח שלהם, ולכן יש בקשה להחריג.

יערה למברגר קינר: ההתייחסות היא לאישורים הרגולטורים כי בחוק התכנון והבנייה יש סוגים שונים של אישורים – יש בו רישיונות, יש בו היתרים.

יערה למברגר קינר: לכן השתמשנו במונח הכולל.

יערה למברגר קינר: זה חוק התכנון והבנייה.

יפעת שאשא ביטון: הוא לא כלול בהארכה.

יערה למברגר קינר: זה גם חוק מתחמים מועדפים לדיור (הוראת שעה), התשע"ד–2014.

יערה למברגר קינר: גם נבקש להוסיף עוד היתר שלא היה בתקש"ח של תכנון ובנייה אבל הוא גם קשור לסמכויות ועדות מקומיות לתכנון, זה "היתר לפי חוק הדרכים (שילוט), התשכ"ו-1966".

יערה למברגר קינר: זה אותה הנמקה, שהוועדות המקומיות לתכנון ובנייה פועלות.

נעה בן שבת: כולם היתרים ואישורים שניתנים תמיד על ידי רשות ציבורית ולכן הם צריכים להיות בתוספת השנייה.

נעה בן שבת: מה שלא ניתן על ידי רשות ציבורית ממילא גם לא מוארך וגם לא צריך להיות בהחרגות.

נעה בן שבת: פה ביקשתם להרחיב.

נעה בן שבת: בהתחלה דובר רק על מסלול מרוץ קבוע או ארעי לפי סעיפים 8 ו-9 וכעת ביקשתם להרחיב את ההוראה.

יערה למברגר קינר: ביקשנו שזה יחול לגבי כל הרישיונות לפי חוק הנהיגה הספורטיבית.

יערה למברגר קינר: מדובר גם על רישוי של כלי רכב, אלה רישיונות בטיחותיים.

יערה למברגר קינר: גם הבנו שלמשל המסלולים שהיו סגורים נפתחו לפעילות.

יפעת שאשא ביטון: כדי להבין למה יש פה החרגה – רוב ההחרגות פה הן בגלל שאנחנו יכולים לתת מענה גם בעת הזו?

יערה למברגר קינר: גם אנחנו וגם המפוקחים יכולים ופועלים.

יערה למברגר קינר: גם לפעמים היו החרגות כי חלק מן המקומות היו סגורים, מקומות פרטיים, כמו המסלולים, ובינתיים הם נפתחו לפעילות.

נעה בן שבת: וגם לפעמים דיברתם על סיכון מיוחד שקיים.

יערה למברגר קינר: זה באיזון עם הסיכון.

דוד ימין: אתה לא רוצה שרכב שמיועד לנהיגה ספורטיבית יעלה על מסלול לנהיגה ספורטיבית בלי - - -

יפעת שאשא ביטון: את זה אני יכולה להגיד גם לגבי מה שקראנו בעמוד הקודם, על ההפעלה.

יערה למברגר קינר: בגלל זה עשינו מעין איזון.

יערה למברגר קינר: מצד אחד, לקחנו בחשבון את אלמנט הבטיחות, ומצד שני, גם את האפשרות של המשק לפעול.

דוד ימין: הפעלת עגורן, לפי מה שהבנתי, זה התעודה של מפעיל העגורן.

דוד ימין: תעודה של מפעיל עגורן לא משתנה מהותית.

דוד ימין: רכבים ספורטיביים כן צריך לבדוק אותם אחת לכמה זמן לפני שהם עולים על הכביש כי הסיכון שלהם הרבה יותר גבוה.

דוד ימין: לכן ההבדל ברור.

יפעת שאשא ביטון: זה ברור.

יפעת שאשא ביטון: אני גם חיה בשלום עם ההחרגה שהייתה שם, שהם לא קיבלו שום התרעה על מפגע בטיחותי או ליקוי בטיחות במהלך השנה האחרונה.

נעה בן שבת: הייתה החרגה כזאת של ליקוי בטיחות?

נעה בן שבת: אני לא זוכרת.

יפעת שאשא ביטון: בתוספת הראשונה, כן.

יפעת שאשא ביטון: אם הוא לא קיבל שום התרעה על בטיחות אז זה יוארך.

דוד ימין: באספקט של בטיחות בעבודה.

דוד ימין: זה הניסיון לאזן את האינטרס מול הסיכון.

יפעת שאשא ביטון: חשוב לי שהדברים ייאמרו גם לפרוטוקול, שנוכל לחיות עם זה בשלום.

דוד ימין: לגבי הדיג – משרד החקלאות אמר שאפשר להסיר את זה, מן הבחינה הפשוטה שאנחנו לא נמצאים בעונת הרבייה.

דוד ימין: עונת הרבייה עברה ולכן לא קריטי אם זה יישאר בנוסח או לא יישאר בנוסח כי גם כך זה היתר שעכשיו הוא בסדר.

דוד ימין: אנחנו לא בעונת הרבייה ואפשר לדוג.

נעה בן שבת: אם אתה מחריג אותו מפה זה אומר שהוא מוארך אוטומטית.

דוד ימין: הוא לא נחוץ והוא לא בתוקף.

דוד ימין: אבל אפשר להשאיר.

נעה בן שבת: אבל אולי נגיע לספטמבר ואז זה כן העונה.

דוד ימין: אפשר להשאיר אותו למרות ההערה של משרד החקלאות.

נעה בן שבת: אני רוצה להזכיר שוב שאם יש אישור שהוא של פחות מחודש ימים או שהוא חד-פעמי הוא בכלל לא מוארך והוא גם לא מוחרג פה.

נעה בן שבת: היה פה מיעוט אבל למעשה גם פה ביקשו להרחיב ולהתייחס לכל האישורים הרגולטוריים לפי שני החוקים האלה, זו הייתה בקשה שהועברה דרך משרד המשפטים.

נעה בן שבת: כלומר היתר לייבוא לעניין ערך טבע מסוים.

נעה בן שבת: אלה כולם אישורים שניתנו לרגל הקורונה.

יערה למברגר קינר: היו הוראות מיוחדות לתקופת הקורונה בתחום התחבורה.

נעה בן שבת: כאן אנחנו מדברים על כל גורם מזיק, זה יכול להיות גם רעש וגם דברים שהם לא חומר או קרינה.

נעה בן שבת: תוכלי להתייחס לאישורים האלה?

יערה למברגר קינר: אלה תוספות ועדכונים שהוספנו לעומת ההחרגות שהיו בתקש"ח, בתקנות לשעת חירום.

יערה למברגר קינר: בעקבות מידע שקיבלנו ממשרד האנרגיה, בעצם יש רישיונות או זיכיונות לפי חוק הנפט, זה רישיונות לחיפוש והפקת גז טבעי, שניתנים והם יחסית מצומצמים.

יערה למברגר קינר: הם מטופלים.

יערה למברגר קינר: אין צורך בהארכה אוטומטית כי אין המון היתרים ורישיונות לחיפוש גז טבעי.

יערה למברגר קינר: בסופו של דבר הדברים מטופלים גם על ידי המשרד וגם על ידי בעלי הרישיונות, אז מבקשים להחריג.

נעה בן שבת: גם תעודת כושר טיסה, שניתנה לפי סעיף 63 לחוק הטיס, וגם פסקה (30):

נעה בן שבת: פטור שניתן לפי סעיף 165 לחוק הטיס – גם אלה לא היו בתקנות שעת חירום, וגם פסקה (31): רישיון הפקה או רישיון הספקה לפי סעיף 23 לחוק המים, התשי"ט–1959 – הם לא היו בתקנות שעת חירום.

יערה למברגר קינר: אני יכולה להסביר בקצרה לגבי כושר טיסה ופטור לפי חוק הטיס.

יערה למברגר קינר: זה בקשה שתיקבע ברשות התעופה האווירית.

יערה למברגר קינר: בתחום התעופה אנחנו פועלים לפי אמנה בין-לאומית והסטנדרטים הבין-לאומיים.

יערה למברגר קינר: בעולם ניתנו בקורונה הארכות מסוימות אבל ההארכות שאנחנו מציעים פה עולות על מה שניתן בעולם.

יערה למברגר קינר: מכיוון שיש צורך, בתחום הזה במיוחד, לפעול בהתאם לסטנדרט הבין-לאומי אז הם ביקשו להחריג ולטפל פרטנית כדי שהם יוכלו ליישר קו עם ההארכות שניתנו באירופה.

יערה למברגר קינר: לגבי המים – מדובר ברישיון שנתי.

יערה למברגר קינר: הרבה פעמים אלה מפעילים שפועלים לאורך זמן, אבל בכל שנה הם מקבלים רישיון.

יערה למברגר קינר: הטיפול העיקרי נעשה על ידי הרשות וללא נטל רגולטורי מצד המפעילים.

יערה למברגר קינר: רשות המים אמרה שהיא ערוכה לטפל בכך, אז היא ביקשה להחריג.

יערה למברגר קינר: לגבי חוק המהנדסים והאדריכלים – הייתה הארכה מכוח התקש"ח ומכוחה נדחו הרישיונות.

יערה למברגר קינר: מאז אנשים נערכו, ולפי הבדיקה העובדתית שלהם אנשים שילמו והאריכו את תוקף הרישיונות.

יערה למברגר קינר: הדבר בוצע ממש לאחרונה ולכן אין צורך בהארכה אוטומטית.

יפעת שאשא ביטון: לכן לא משנה אם זה נמצא פה או לא נמצא פה.

יערה למברגר קינר: לגבי ההכרה במוסד שנותן תעודות למאמנים – גם זה בוצע ומתקיים כיום.

יערה למברגר קינר: הם רצו לנצל את תקופת הקיץ כי הם לא יכלו לפעול בעת הקורונה.

יערה למברגר קינר: עכשיו הם פועלים.

רועי הראל: זה בדיוק "העונה החמה" שהם עובדים בה.

נעה בן שבת: יש לנו רק את הכותרת כרגע.

נעה בן שבת: כרגע אין הארכה ולכן כרגע גם אין תוכן לתוספת השלישית הזאת.

יפעת שאשא ביטון: יותם אדמי ביקש להתייחס לפסקה (6) בתוספת הראשונה.

יפעת שאשא ביטון: אמרתם שהיא תטופל בחקיקה נפרדת.

יפעת שאשא ביטון: לטענתו זה לא מטופל שם.

יפעת שאשא ביטון: הוא ישמח לקבל הסבר או הבהרה.

יפעת שאשא ביטון: אתם רוצים להתייחס לזה?

יערה למברגר קינר: אפשר שוב להסביר את השאלה?

יפעת שאשא ביטון: בפסקה (6) בתוספת הראשונה מחקנו את אישור בדיקה ראשונה למיתקן לפי סעיף 8טו(א)(1) לחוק הגז (בטיחות ורישוי), התשמ"ט–1989.

יערה למברגר קינר: זה עוד לא טופל, אבל הבנו שיש טיוטת הצעת חוק שמתקנת לגבי סעיף 8טו.

יערה למברגר קינר: יש טיוטת הצעת חוק שנמצאת על שולחן ועדת הכלכלה בעניין אחר, והם אמרו שהם כבר יטפלו גם בעניין הזה מכיוון שיש תיקון חקיקה שעוסק ממש בסעיף הזה בימים האלה בוועדת הכלכלה.

יפעת שאשא ביטון: השאלה אם זה צפוי להיות מקודם בימים האלה, או שכדאי כבר להסדיר את זה כאן.

נעה בן שבת: הדיון קבוע ליום שני בוועדת הכלכלה.

למברגר קינר: גם הייעוץ המשפטי של הוועדה חשב שהגיוני לטפל בזה יחד, וגם המשרד.

יפעת שאשא ביטון: יותם אדמי, קיבלת תשובה.

יפעת שאשא ביטון: ביום שני צפוי דיון בנושא בוועדת הכלכלה.

יפעת שאשא ביטון: סיימנו את הקראת הצעת החוק.

יפעת שאשא ביטון: מישהו רוצה להתייחס?

נעה בן שבת: אולי רק אוכל לבקש, מכיוון שהיו תיקוני נוסח אז כמובן אנחנו ננסח בהתאמה לתיקוני המהות שהוועדה החליטה עליהם.

רז הילמן: רק רציתי לוודא, באשר לסעיף על אישור הצו של ראש הממשלה, האם זה יכול לתת הארכה גם לאישור שפוקע למשל ב-2 בספטמבר או שזה עוזר רק לכל מה שפוקע עד אוגוסט?

יפעת שאשא ביטון: כל מה שעד 30 בספטמבר.

יפעת שאשא ביטון: אמרנו שעל פי אותו רציונל של עכשיו, שאנחנו במדרגות מאריכים את הכול, זה יכלול גם את זה.

רז הילמן: אם ב-1 באוקטובר אישור פוקע זה מצריך חקיקה חדשה?

יפעת שאשא ביטון: הרעיון הוא שתהיה הארכה.

יפעת שאשא ביטון: אבל בוא, שנחיה ונזכה עד אז.

רז הילמן: אולי כדאי לנסח את הסעיף המסמיך הזה בצורה קצת יותר רחבה, שתוכל לתת מענה גם לתקופות אחרות, לא לתקופות שהיו כאן אלא גם לתקופות של אוקטובר ונובמבר.

רז הילמן: אם יהיה צריך, שגם להם יהיה אפשר לתת הארכה של שלושה חודשים.

יפעת שאשא ביטון: באופן עקרוני נאמר פה שגם אם יהיה מקרה חריג אז יהיה אפשר לייצר מצב רטרואקטיבי, כפי שאנחנו עושים היום אגב, כי אנחנו נצביע ונחוקק רק ביום שני ואילו תאריך התפוגה של החוק הזה הוא היום בלילה, אבל בכל מקרה הרעיון הוא לייצר רצף.

יפעת שאשא ביטון: אם יזהו שאנחנו נכנסים לתקופה קשה אז לבצע את ההארכה עוד לפני שפג תוקף.

יפעת שאשא ביטון: רז, אל תדאג לדברים.

יפעת שאשא ביטון: עוד יהיה לנו כל כך הרבה לְמה לדאוג בשלושת החודשים הקרובים.

רז הילמן: אני דואג שלא תצטרכו עוד פעם חקיקה ראשית.

רז הילמן: אני חושב שההסמכה כאן לא נותנת מענה דווקא קדימה, לא אחורה.

יפעת שאשא ביטון: תודה שאתה דואג לי אבל משלמים לי על זה.

יפעת שאשא ביטון: נטע דרורי, ביקשת להתייחס.

נטע דרורי: כן, תודה רבה.

נטע דרורי: אנחנו מצליחים לעקוב באופן מוגבל ורצינו לוודא.

נטע דרורי: בעצם דובר על כך שגם הרישיונות של יולי, אוגוסט וספטמבר יוארכו בתוספת של עשרה שבועות כל אחד?

נעה בן שבת: רישיונות רק לגבי חודשים יולי ואוגוסט, רישיונות שתוקפם היה אמור לפקוע, יוארכו ממועד הפקיעה שהיה צריך להיות ובמשך 10 שבועות.

יפעת שאשא ביטון: גם את ספטמבר אנחנו נצטרך לגרור קצת.

יפעת שאשא ביטון: אמרנו שכולם יעברו את 30 בספטמבר.

נעה בן שבת: אנחנו מדברים תמיד על מועד הפקיעה.

נעה בן שבת: החישוב של שלושה חודשים הוא גם תמיד ממועד הפקיעה של כל רישיון.

נעה בן שבת: יכול להיות שהרישיון פג ב-10 בחודש מסוים, אז הוא ייגרר עד 10 בספטמבר.

יערה למברגר קינר: זה מדיניות שאנחנו משמרים.

יערה למברגר קינר: זה כמו הסטה.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו פשוט מסיטים את זה בעשרה שבועות.

נעה בן שבת: כרגע מדובר רק על יולי ואוגוסט, תוספת של מועדים.

נטע דרורי: לגבי יולי ואוגוסט, אני רוצה להסב את תשומת לב הוועדה, כאשר התייחסנו להצעת החוק עשינו בדיקה מאוד מדוקדקת במערכות של המשרד על כמויות של היתרים מסוגים שונים שיוארכו וגזרנו מהן משמעויות.

נטע דרורי: במקרה של הדיון הזה, לא ידענו שיש כוונה לתת הארכות נוספות כך שאין לנו הערכה כמותית של ההשלכות של ההארכה הנוספת ויש לנו חשש שההתנקזות של ספטמבר ואוקטובר לגבי רישיונות אוגוסט כן עלולה ליצור בסופו של דבר בעיה ביישום.

נטע דרורי: אין לנו כרגע הצעה קונקרטית כי לא נדרשנו לבדוק, לפחות אצלנו, את הכמויות שבהן מדובר, אבל אני רואה חובה לעצמי להסב את תשומת לב הוועדה לכך שעלול להיות פה קושי משמעותי ביישום.

נטע דרורי: אולי כדאי אפילו לשקול, אני אומרת בזהירות, שההארכה תינתן לגבי הרישיונות של יולי, שלגביהם יש יותר בהירות, ואולי לא ניגרר לפיגורים מצטברים שבסופו של דבר עלולים לפגוע בעסקים שכן יגישו בקשות וירצו לחדש ויכול להיות שלא תהיה אפשרות לטפל בהם.

נעה בן שבת: אזכיר שיש לנו פה שתי אפשרויות לסטות מההארכה האוטומטית הזאת.

נעה בן שבת: אם יש לכם סוג של רישיונות שאתם חוששים לגביהם אתם יכולים לפעול כדי להכליל אותם בתוספת השנייה ובכך להחריג אותם מן ההארכה, זאת אפשרות אחת.

נעה בן שבת: אפשרות שנייה היא לגבי רישיונות מסוימים לתת הודעות ספציפיות.

דוד ימין: יש אפשרות שלישית, והיא צו של ראש הממשלה שיחול רק על העסקים האלה שלא עומדים בזמן, יאריך להם בעוד שבועיים, בעוד שלושה שבועות, בשביל לפרוס את זה לנוחות העבודה של המשרד.

נעה בן שבת: אני לא בטוחה שהצו של ראש הממשלה אמור להיות צו ספציפי.

יפעת שאשא ביטון: למרות שהתזוזה בעשרה שבועות בעצם אמורה לפתוח איזה אקורדיון מחדש.

יפעת שאשא ביטון: הרי מה עשינו – שמנו לב שהכול מתנקז לתוך איזו נקודת זמן אחת, וכדי לייצר פריסה יצרנו את המדרג הזה.

יפעת שאשא ביטון: אתם מוזמנים לבדוק את המשמעויות של אותו מדרג ואם יש משהו ספציפי שצריך לגעת בו לגבי ענף מסוים או רישיונות מסוימים תביאו וננסה להתייחס לזה באופן נקודתי.

נטע דרורי: עד מתי תהיה לנו אפשרות לעשות את הבדיקה הזאת?

יפעת שאשא ביטון: מבחינת סדרי הדיון, אני רוצה להתייעץ עם היועצת המשפטית.

יפעת שאשא ביטון: נצא להפסקה קצרה, אני רוצה להתייעץ גם עם חבר הכנסת מיקי לוי ואז נחדש את הדיון.

יפעת שאשא ביטון: נטע דרורי, נצביע עכשיו על הצעת החוק ונכריז על רביזיה שהדיון בה יהיה ביום שני בבוקר.

יפעת שאשא ביטון: אם עד יום שני בבוקר תהיה לך התייחסות או איזה תיקון שתרצי להכניס, נקבל את זה ממך, אבל לא ביום שני בבוקר.

יערה למברגר קינר: הממשלה מדברת בקול אחד.

יערה למברגר קינר: תיקונים לא יגיעו ממשרד מסוים.

יערה למברגר קינר: זה חוק ששר המשפטים מקדם.

יערה למברגר קינר: אנחנו נשמח לדבר עם המשרד להגנת הסביבה.

יפעת שאשא ביטון: אין בעיה.

יפעת שאשא ביטון: לגבי המכניזם – אתם תחליטו איך.

יפעת שאשא ביטון: תקיימו שיח.

יפעת שאשא ביטון: אם תחליטו שיש משהו שאתם מכניסים בתיקונים אתם תביאו, ואם לא זה גם בסדר.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו נצביע על הרביזיה ונעלה את הצעת החוק להצבעה במליאה.

יפעת שאשא ביטון: אני פשוט משאירה לכם את האופציה לשינויים, אם תרצו.

יפעת שאשא ביטון: יישרנו קו?

רז הילמן: על איזה סעיף תהיה הרביזיה?

רז הילמן: יהיו תיקונים?

יפעת שאשא ביטון: רז, לא יהיו תיקונים בנושא שלך.

יפעת שאשא ביטון: המנגנון סגור.

יפעת שאשא ביטון: זה רק התייחסות אם יש איזשהו ענף ספציפי או משהו ספציפי שיובא למשרד המשפטים ונמצא לנכון שיש להתייחס אליו, אז נעשה את התיקון.

יפעת שאשא ביטון: אם לא, נצביע גם ביום שני.

יפעת שאשא ביטון: המנגנון ברור.

יפעת שאשא ביטון: יצרנו דיפרנציאליות ומדרג בהארכה כדי לא לייצר עיוותים, כולל הגמשה, שתאפשר לממשלה בצו, בהבאה לוועדה להצבעה, את האפשרות להאריך פעם נוספת במקרה וניכנס לאיזה משבר נוסף.

יפעת שאשא ביטון: אני עוברת להצבעה בהכנה לקריאה השנייה והשלישית על הנוסח כפי שהוקרא.

אחמד טיבי: למיקי לוי ולי יש הסתייגויות לדיבור בלבד.

אחמד טיבי: זה טכני.

יפעת שאשא ביטון: הוועדה מצביעה בהכנה לקריאה השנייה והשלישית על הצעת חוק הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (אישורים רגולטוריים ועיצומים כספיים), התש"ף–2020.

יפעת שאשא ביטון: מי בעד?

יפעת שאשא ביטון: מי נגד?

יפעת שאשא ביטון: מי נמנע?

יפעת שאשא ביטון: בעד – 3

יפעת שאשא ביטון: נמנעים – אין

יפעת שאשא ביטון: 3 בעד, אין מתנגדים ואין נמנעים.

יפעת שאשא ביטון: הצעת החוק נתקבלה.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו מכריזים על רביזיה.

מיקי לוי: אנחנו מצטרפים לרביזיה.

אחמד טיבי: אנחנו מבקשים רביזיה.

יפעת שאשא ביטון: הרביזיה תתקיים ביום שני בשעה 10 בבוקר.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה לכם.

יפעת שאשא ביטון: הישיבה נעולה.