הוועדה המיוחדת למיגור הפשיעה בחברה הערבית, כנסת 23, פרוטוקול מספר 2, 2020-06-23 11:00

מנסור עבאס: הוא טוען שכל פעם שאני מקיים ועדה אז יש רצח חדש.

מנסור עבאס: אני אקטע אותך, נורית.

מנסור עבאס: היום נרצח בחור בבאקה אל גרבייה.

מנסור עבאס: הבחור הזה נורה במכונית, בעצם הנהג.

מנסור עבאס: הוא נסע כמה דקות עד שהגיע לתחנת המשטרה בבאקה אל גרבייה ושם נקבע מותו.

מנסור עבאס: בבקשה, נורית.

נורית יכימוביץ כהן: אז אני אמשיך עם הנתונים.

נורית יכימוביץ כהן: אני רוצה להציג את נתוני התיקים הגלויים.

נורית יכימוביץ כהן: כאמור, לא רק של תושבי ישראל, נתונים על השנים שבין 2015 עד 2019.

נורית יכימוביץ כהן: אנחנו יכולים לראות שבמהלך השנים האלה קטן המספר של כל התיקים הגלויים, גם אצל יהודים וגם אצל לא יהודים, אבל אצל היהודים המספר קטן בערך ב-13% ואצל לא יהודים הוא קטן ב-3% וזה הבדל.

נורית יכימוביץ כהן: גם במעצרים אנחנו רואים ירידה בשנים האחרונות, בחמש השנים האלה, מספר המעצרים היחסי של יהודים ירד ומספר המעצרים היחסי של לא יהודים גדל כאשר אנחנו מדברים על זה שב-2015 54% מהמעצרים היו של לא יהודים והמספר הזה גדל ל-61% ב-2019.

מנסור עבאס: פי שלושה משיעורם של הערבים באוכלוסייה.

נורית יכימוביץ כהן: זה נכון, אבל אני רוצה להזכיר שוב שאנחנו מדברים - - -

מנסור עבאס: אוקיי, אז זה יכול להיות פי ארבעה.

אימאן ח'טיב יאסין: הנתונים בשטח מראים גם איפה זה קורה.

מנסור עבאס: אוקיי, עכשיו אנחנו צריכים להתעדכן, נורית, נכון.

מנסור עבאס: הנתונים מתייחסים לא רק לערבים אזרחי או תושבי מדינת ישראל, אלא גם לערבים בשטחים.

ג'אבר עסאקלה: גם מבקשי מקלט, כלומר כל העבירות בדרום תל אביב.

נורית יכימוביץ כהן: נכון, אבל המספר שלהם הוא לא גדול יחסית.

מנסור עבאס: ולכן כאשר אנחנו אומרים שאחוז המעצרים הוא 61% היינו אוטומטית אומרים שזה כפול שלושה משיעור הערבים באוכלוסייה.

מנסור עבאס: אנחנו מתמקדים באזרחי המדינה הערבים ולכן זה יכול להיות כפול שלושה וחצי, ארבעה.

נורית יכימוביץ כהן: אנחנו לא באמת יודעים להשוות את זה לשיעור הלא יהודים - - -

מנסור עבאס: אוקיי, אנחנו לא יודעים, אבל אין ספק ש - - -

ג'אבר עסאקלה: המשטרה לא עושה את הפילוח הזה בשום אופן?

יואב סגלוביץ': לא, הם לא עושים את הפילוח הזה כשגרה דווקא מהסיבות הנכונות, מהסיבות של לא לעשות תיוגים.

אימאן ח'טיב יאסין: צריך לעשות את זה כדי לתת טיפול.

יואב סגלוביץ': עשו את זה לפי פילוח, אם רוצים לפי יישובים אז אפשר לעשות את זה לפי יישובים.

יואב סגלוביץ': לפי תיוגים זו שאלה גדולה - - -

נורית יכימוביץ כהן: אנחנו נזכיר גם יישובים.

ג'אבר עסאקלה: אבל יהודי ולא יהודי זה גם תיוג.

יואב סגלוביץ': בסדר, אבל יש פה שאלה שיותר עמוקה.

קריאה: לא הבנתי, 60% מעצרים לאוכלוסייה הלא יהודית?

נורית יכימוביץ כהן: כן, 60% מהעצורים - - -

קריאה: אז זה פי שבעה יחסית לאזרחים.

מנסור עבאס: חברים, בואו ניתן לנורית להשלים את כל הנתונים, אתם יכולים לרשום אצלכם, אנחנו נעביר לכם את המסמך.

ג'אבר עסאקלה: הוא בידינו.

מנסור עבאס: המסמך קיים, אוקיי, ואז נדון על הנושא.

סונדוס סאלח: נורית, אני חושבת שיש משהו לא מדויק במה שכתבתם.

נורית יכימוביץ כהן: אנחנו מיד מגיעים ל - - -

סונדוס סאלח: לא, בכתיבה.

סונדוס סאלח: תסתכלי על המשפט הזה, 'בין 2015 ל-2019 69% מהחשודים בעבירות כלפי אדם היו לא יהודים ו-31% היו לא יהודים'.

נורית יכימוביץ כהן: סליחה, תודה, יתוקן.

נורית יכימוביץ כהן: אני רוצה להיכנס לתוך עבירות כלפי חיי אדם, זו בעצם העבירה החמורה ביותר.

נורית יכימוביץ כהן: העבירות האלה כוללות רצח, איום ברצח, גרימת מוות ברשלנות, הריגה ועבירות נוספות.

נורית יכימוביץ כהן: העבירות האלה הן מאוד דומיננטיות באוכלוסייה הלא יהודית כאשר 69% מהחשודים בעבירות האלה בחמש השנים המדוברות הם לא יהודים וגם הרבה מהקורבנות, 56%, הם לא יהודים, קורבנות של עבירות כלפי חיי אדם, כאשר במהלך השנים מספר הקורבנות היהודים יורד ומספר הקורבנות הלא יהודים עולה.

נורית יכימוביץ כהן: בשנת 2019 היו 557 קורבנות בעבירות חיי אדם, חצי מהם היו מהאוכלוסייה הלא יהודית.

נורית יכימוביץ כהן: זה מתקשר לנו לעבירות נשק, בין היתר, שגם הן מאוד דומיננטיות כאשר בחמש השנים האמורות, בין 2015 ל-2019 80% מעבירות הנשק, החשודים בהן היו מהאוכלוסייה הלא יהודית.

נורית יכימוביץ כהן: חשוב לדעת שיש כאן מגמה של עלייה כאשר מספר החשודים היהודים הוא פחות או יותר סטטי בתקופה הזאת ומספר החשודים הלא יהודים עולה.

נורית יכימוביץ כהן: אבל שוב, כמו שאמרתי בהתחלה, אנחנו לא בטוחים האם מספר העבירות גדל או מספר הפעולות היזומות של המשטרה גדל או מספר התלונות או הדיווחים במשטרה גדל.

נורית יכימוביץ כהן: עוד דבר שאנחנו יודעים על הנשק, זה שהנשק לא רק נמצא שם אלא הוא גם משמש לעבירות כאשר יש נתונים שמצאנו בבקשת חופש מידע שהמשטרה הכינה לבקשת גורם, לא לבקשתנו, אבל נתקלנו בנתונים האלה, שהנשק גם משמש לעבירות כלפי חיי אדם ו-82% מהחשודים בעבירת רצח בעזרת נשק שייכים לאוכלוסייה הלא יהודית.

נורית יכימוביץ כהן: גם 56% מהקורבנות בניסיונות לרצח באמצעות נשק, גם הם היו לא יהודים.

נורית יכימוביץ כהן: אני לא רוצה לדבר על כל העבירות שיש במסמך.

נורית יכימוביץ כהן: כמו שאמרתי, אני יכולה להגיד כמה מילים על תיקי אלימות במשפחה והשאר כתוב וכאמור המסמך נמצא באתר הממ"מ וגם בפורטל הוועדה.

נורית יכימוביץ כהן: לגבי תיקי אלימות במשפחה, חשוב לדעת שיש פער הולך וגדל בין האוכלוסייה היהודית לאוכלוסייה הלא יהודית כי בעצם מספר תיקי אלימות במשפחה בחברה היהודית גדל בערך ב-2% ובאותה תקופה מספר העבירות האלו בחברה הלא יהודית גדל ב-26%.

נורית יכימוביץ כהן: זה פער מאוד משמעותי.

נורית יכימוביץ כהן: באשר למה שנאמר כאן על פילוח לפי יישובים אז מצאנו על זה נתונים על ארבעה סוגי עבירות, גם בבקשת חופש מידע, ואנחנו מציגים את זה גם כאן במסמך כאשר התבקשו בבקשת חופש המידע נתונים על שלושה יישובים ערביים, על רהט, כפר קאסם ונצרת.

נורית יכימוביץ כהן: אלה נתונים של עשר שנים, על עבירות נגד גוף, עבירות כלפי רכוש, עבירות סדר ציבורי ועבירות כלפי חיי אדם.

נורית יכימוביץ כהן: לפחות ברהט ובכפר קאסם חל גידול במספר התיקים שנפתחו וזה בעיקר בגלל גידול משמעותי בעבירות הסדר הציבורי.

נורית יכימוביץ כהן: בכל שלושת היישובים נרשם גם מספר לא קטן של עבירות כלפי חיי אדם, אם זה ברהט 111 עבירות כאלה, בכפר קאסם 59 עבירות ו-99 עבירות בנצרת.

ג'אבר עסאקלה: מה ההגדרה של עבירות סדר ציבורי?

ג'אבר עסאקלה: מה כלול בזה?

נורית יכימוביץ כהן: זו שורה ארוכה של עבירות.

ג'אבר עסאקלה: אם זה הפגנות אז זה לא - - -

נורית יכימוביץ כהן: זה גם יכול להיות זה.

מנסור עבאס: לא ההפגנות עצמן אלא מה שמתלווה להפגנות.

נורית יכימוביץ כהן: נכון, זה יכול להיות בין היתר - - -

ג'אבר עסאקלה: כאילו כשנפתח תיק על התקהלות בלתי חוקית זה נכלל?

יואב סגלוביץ': מהזיכרון זה מיעוט המקרים, זה לא המסה הגדולה.

נורית יכימוביץ כהן: עוד דבר שאני רוצה לציין שמחבר בין העלייה המאוד נראית לעין של העבירות ברהט לבין החלק האחרון של המסמך שנוגע להחלטת הממשלה 1402 זה שבעצם במסגרת החלטת הממשלה היו אמורים להתבצע 18 פרויקטים, חלקם בוצעו וחלקם לא בוצעו, הפרויקט של חיזוק תחנת משטרה ברהט לא בוצע, אבל אני מבינה שאנחנו נדבר על החלטת הממשלה יותר בפירוט בדיון הבא.

מנסור עבאס: נכון.

נורית יכימוביץ כהן: נתונים נוספים שנמצאים כאן במסמך של היום נוגעים לאסירים ועצורים בשירות בתי הסוהר, אלה נתונים גם שביקשנו כבר בחודש מרץ והגיעו אלינו רק לקראת המסמך הזה, מסתבר ש-44% מהאסירים השפוטים בבתי סוהר בישראל שהם כן תושבי ישראל, 44% מהאסירים הפליליים תושבי ישראל הם ערבים.

נורית יכימוביץ כהן: בהקשר הזה אני רוצה לציין ממצא שהיה לנו במסמך קודם שהתפרסם בערך לפני חודש, על סוגיות בכליאה בישראל, שם בדקנו גם את נושא השיקום והסתבר לנו שבבתי הסוהר בישראל אין שיקום בשפה הערבית, זאת אומרת אם יש אסיר ערבי שנדרש לו שיקום הוא יוכל להשתתף רק בשפה העברית ואנחנו יודעים שפעולות שיקום הרבה יותר יעילות כששולטים בשפה המדוברת.

מנסור עבאס: יש קורסים ללימודי השפה העברית?

עאידה תומא סלימאן: לשכת התעסוקה תכניס את זה שם.

נורית יכימוביץ כהן: יש בבתי הסוהר גם קורסים לעברית, אבל בכל מקרה לגבי תכניות שיקום בתוך שירות בתי הסוהר אנחנו יודעים שהן לא מתקיימות בערבית.

נורית יכימוביץ כהן: לגבי החלטת הממשלה אנחנו נדבר בדיון הבא.

מנסור עבאס: אנחנו נחזור שוב.

נורית יכימוביץ כהן: תודה רבה.

מנסור עבאס: חברים, אנחנו נמצאים בדיון שיזמה חברת הכנסת אימאן ח'טיב, בחינת רמת הפשיעה בחברה הערבית לאור הנתונים המדאיגים שהמשטרה פרסמה לאחרונה.

מנסור עבאס: אני אתן לחברת הכנסת להציג את הדברים ואלו נתונים שפורסמו אודות כל יישוב ויישוב ערבי, אז נשמע ואחר כך נפתח את הדיון.

מנסור עבאס: יש לנו אורח פה, המנכ"ל למשרד לחיזוק קהילתי, חגי רזניק.

מנסור עבאס: אנחנו מתכוונים לעבוד עם המשרד באופן הדוק ולא רק בישיבה הזאת, נתכנן ישיבה מיוחדת כדי לעבור על הפרויקטים שאתם מקדמים, אבל אנחנו נתמקד כרגע בדיון המהיר של חברת הכנסת אימאן ח'טיב.

מנסור עבאס: בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב לכולם.

אימאן ח'טיב יאסין: לצערנו הרב אנחנו שוב מתעוררים היום לעוד מקרה של רצח בחברה הערבית ולצערי הרב זה הפך בחודש האחרון לשגרת היום יום שלנו, וזה רק מראה, ד"ר מנסור, את החשיבות של הוועדה הזאת וכמה צריך באמת להשקיע מאמצים שתהיה תכנית שמקיפה את כל האלמנטים ואת כל המערכות, שתהיה עבודה ממשקית שיתופית בין כולם כדי להביא לפתרונות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא חושבת שיהיו לנו פתרונות פלא או מהירים כאלה או אחרים, אבל לפחות צריך לראות שיש כזאת תכנית שיש לה לו"ז שצריך להתחיל ולפעול לגביה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא רוצה לחזור על הנתונים שסיפרה וסקרה נורית, תודה על המאמץ ועל הדוח המקיף, הייתי מאוד רוצה שהדוח יהיה יותר מפורט ספציפית עם הוועדה, עניינה כאילו בחברה הערבית בנושא הספציפי, אז שהנתונים יהיו ספציפיים לחברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מבינה את מה שאמר חברי בקשר לתיוג, לצערי הרב אנחנו כבר מתויגים בפשיעה אז אנחנו רוצים את הנתונים בשביל התכנית הטיפולית.

אימאן ח'טיב יאסין: לא חשוב לנו, הדברים כבר קורים בשטח ולכן צריך נתונים מדויקים כדי לעבוד איתם.

אימאן ח'טיב יאסין: בכללי אני רוצה ללכת לנתונים ולדבר על שלושה דברים עיקריים.

אימאן ח'טיב יאסין: הדבר הראשון, זה שמתייחס לנושא של העלייה ברמת הדיווחים וברמת התיקים הגלויים, ומצד שני האחוז הנמוך יחסית לכתבי האישום המוגשים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שזה פרט מאוד חשוב שצריך לשים אותו תחת המשקפת ולבדוק איזה תלונות מגישים ואיזה תלונות בסופו של דבר מגישים לכתב אישום ומה בסופו של דבר יוצא מכתבי האישום האלה.

אימאן ח'טיב יאסין: הדבר השני שאני חושבת שצריך לשים עליו זכוכית מגדלת מאוד מאוד מאוד גדלה זה הנושא של הנשקים.

אימאן ח'טיב יאסין: הנושא של הנשקים זועק עד לשמים, אי אפשר לעבור עליו בשקט, 80% מהמקרים שקשורים לנשק זה בלא יהודים ואני בטוחה שברובם זה קשור לחברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: מהנתונים אנחנו יודעים שיש יותר מ-400,000, הידועים, כלי נשק שנמצאים בידי אנשים בתוך החברה.

אימאן ח'טיב יאסין: למטרת מה?

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו כולנו יכולים לשער למטרת מה.

אימאן ח'טיב יאסין: אם בשנה שעברה היה לנו 100 נרצחים אנחנו עוד לא בחצי השנה ואנחנו כבר קרובים ל-50 נרצחים זה אומר לאן הנשק הולך ומה המטרה שלו וזה דורש תכנית מיידית להתמודד איתה בקול גלוי ובלי לגמגם בנושא הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: מקרי הרצח קורים ומתרחשים בנשק ולא מישהו שנתן למישהו מכה והוא נרצח ומת.

אימאן ח'טיב יאסין: לכן הנושא הזה הוא נושא מאוד עקרוני שצריך לשים לב אליו.

אימאן ח'טיב יאסין: הנושא השלישי שאני רוצה שנתייחס אליו, ואנחנו נתייחס לזה בדיונים הבאים, זה הנושא של האלימות בתוך המשפחה.

אימאן ח'טיב יאסין: לצערנו הרב גם בחברה היהודית וגם בחברה הערבית יש עלייה, אבל מה?

אימאן ח'טיב יאסין: בתוך החברה הערבית, למרות שאנחנו רק 20% מהאוכלוסייה, העלייה היא כמעט כפולה פי כמה בתוך החברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: שלושת הדברים האלה, ותיכף אני אדבר גם על התכנית 1402 בקשר לתקציבים ומה שקורה עם התקציבים, לראות באמת האם הנושא של התקציבים, איך הוא הוגדר ויועד, האם זה באמת הייעוד הנכון בתכנית הזאת או שצריך להסתכל על דברים אחרים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שכשאנחנו באים לדבר על התופעה של האלימות בתוך החברה הערבית אנחנו צריכים, לפני שאנחנו ניגשים לתת פתרונות, להסתכל על השורשים של הבעיה.

אימאן ח'טיב יאסין: בשורשים של הבעיה טמון גם הפתרון וגם הדרכים והכלים שאנחנו יכולים לקחת כדי לשים תכנית מתאימה לאותן בעיות.

אימאן ח'טיב יאסין: ממה שאני קראתי, גם בספרות וגם מה שנכתב וגם במה שנמצא כאן, אני יכולה להגיד בוודאות שאנחנו יכולים לחלק את השורשים של הבעיה בוא נגיד לשני גורמים, לשני מקורות של שורשים.

אימאן ח'טיב יאסין: המקור הראשון זה המקורות הממסדיים שקשורים למדיניות של המדינה.

אימאן ח'טיב יאסין: במקום הזה אנחנו יכולים להכניס את כל הסוגיות וכל הדברים הקשורים בתכניות של טיפול, בתכניות שקשורות למשרד הרווחה, שקשורות למשרד החינוך, שקשורות למשרד לבטחון פנים, זה מקום אחד, נתח מאוד רציני וגדול.

אימאן ח'טיב יאסין: הדבר השני שקשור למדינה, לממשלה, לממסד זה כל הקרקע הפורייה של ההסתה והגזענות, אפילו המובנית.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו רואים איך שהממשלה מחוקקת חוקים שמאפשרים גזענות לגיטימית לגמרי אז אין פלא שאחר כך הדברים יבואו לידי ביטוי וביצוע גם בפועל באלימות שמתרחשת כלפי החברה הערבית ואנשים בתוך החברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: לכן הנושא הזה, צריך לקחת אותו בידיים טובות, בעיניים פקוחות ולשים אצבע על הדברים ולהכיר באותן עובדות ולהכיר בצורך לטפל בהן בצורה נכונה.

אימאן ח'טיב יאסין: הדבר השלישי שקשור למדיניות זה הנושא של התקציבים שהוא קשור למשרדים השונים, שצריך להקצות משאבים לטיפול ממושך וארוך טווח, אם זה בתוך בתי הספר, במערכת החינוך, אם זה בתוך מתן תקנים בלשכות הרווחה, אם זה בהכשרה, כל הדברים הקשורים לנושא הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: במקום הזה אני בכוונה רוצה להתייחס לתכנית של הממשלה, לתקציבים שהוקצו ושהוקפאו וכל מיני דברים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה ללכת לנתונים שפורסמו לאחרונה לגבי כאילו הייעוד של התקציבים, הנתח הגדול, היה לפתיחת תחנות משטרה ביישובים הערביים.

אימאן ח'טיב יאסין: אם אנחנו נסתכל על תחנות משטרה שנפתחו בתוך החברה הערבית, למשל אם ניקח ממג'דל אל כרום, לפני פתיחת התחנה היה 0.66 רמת האלימות שם והדיווחים וכל מה שקשור, אחרי פתיחת התחנה מאז 2012 העלייה היא 1.5, כאילו מ-0.66 ל-1.5.

עאידה תומא סלימאן: זה עלייה בתלונות או עלייה במקרים?

אימאן ח'טיב יאסין: במקרים.

עאידה תומא סלימאן: נתוני הפשיעה, מאיפה מקבלים אותם, מהתלונות של המשטרה?

עאידה תומא סלימאן: זה משהו אחר.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מדברת על מקרי רצח, עאידה.

עאידה תומא סלימאן: מקרי רצח זה משהו אחר.

אימאן ח'טיב יאסין: אם נסתכל על כפר קנא, למשל, זה היה 1.8, אחרי פתיחת התחנה זה עלה ל-4.

אימאן ח'טיב יאסין: 4%, מ-1.8 ל-4%.

קריאה: זה בשנה?

קריאה: מה זה האחוז, 1.8?

אימאן ח'טיב יאסין: קצב שנתי של מקרי רצח ביישובים הערביים מאז 2012.

אימאן ח'טיב יאסין: כאילו העלייה במקרי הרצח בכל יישוב ויישוב שנפתחו בהם תחנות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא לוקחת את כל התחנות, חלק מהתחנות.

סונדוס סאלח: כאילו 1% מתושבי כפר קנא נרצחו?

אימאן ח'טיב יאסין: לא, המקרים של הרצח היו בוא נגיד עשרה, שהם מהווים 1.8%, האחוז עלה ל-4.

עאידה תומא סלימאן: האחוז הוא אחוז מסך כל הרציחות בישראל?

מנסור עבאס: אנחנו צריכים לדרוש מחקר משווה.

מנסור עבאס: בכפרים שבהם נפתחה תחנה, יש טענות שאנשים אומרים שפתיחת התחנה היא לא מענה לביטחון האישי ולמצב.

מנסור עבאס: אוקיי, אני חושב שאנחנו ממהרים להסיק מסקנות ו – לא יודע, אבל אנחנו נקיים דיון בנושא הזה על תפקידה של תחנת המשטרה ועל השפעתה המיידית וארוכת הטווח וכו' וכו'.

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי, על התחנות אני לא רוצה להרחיב, הנייר כאן, אלה נתונים שלא אני המצאתי, אבל יש משהו חשוב שצריך להגיד אותו בקשר לתחנות המשטרה ובעצם בקשר לאופן ההתייחסות של השוטרים כלפי ערבים.

אימאן ח'טיב יאסין: מה שקורה שהתפיסה, אנחנו רואים את זה בבירור בתוך הפגנות או מחאות או כל מיני דברים שקשורים בתוך החברה הערבית ועושים השוואה למה שקורה בתוך החברה היהודית ואנחנו רואים צורת התייחסות אחרת, איך שהם מתייחסים, איך שהם מגיעים, הם מגיעים עם נשקים, הם מתקרבים לאנשים שמפגינים, לא מתקרבים, מתגרים בהם, לא מתגרים בהם.

אימאן ח'טיב יאסין: אלה נושאים חשובים שגם צריך לקחת אותם לאור העובדה שיש נרצחים בתוך החברה הערבית שנרצחים על ידי אנשי ביטחון.

אימאן ח'טיב יאסין: אני זוכרת שדיברתי על זה גם לפני, על האחוז, מתוך 17 אנשים שנרצחו באיקס שנים מתוכם היו עשרה ערבים ושבעה אנשים יהודים שהם ממוצא מזרחי ואתיופי, זאת אומרת שהם גם דומים לערבים.

אימאן ח'טיב יאסין: אז הנושאים האלה, צריכה להיות מנורה שאנחנו נפקח עיניים לדברים ולראות איך ומהי שיטת הטיפול.

אימאן ח'טיב יאסין: ברשותך אני אשלים עוד דבר אחד שקשור אלינו לחברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שגם אנחנו בתוך החברה צריכים לקחת את האחריות עלינו.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו התרחקנו מהחינוך ומהערכים של סובלנות ושל דיאלוג ושל קדושת החיים ושל הכבוד לאחר וההשפעה של גדולי המשפחה או גדולי הכפר או האנשים המשפיעים בכפר כבר לא משפיעים במקום הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: הנושא של הגלובליזציה, שאנחנו עברנו שינוי מהיר בתוך החברה הערבית ובעצם התרחקנו מערכים מסוימים ונכנסנו לתוך העולם הרחב שאין בו כל כך הרבה מקום לערכים ברורים ומובנים ואיבדנו במקום מסוים את השליטה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שאנחנו כחברה, כהנהגה, כאנשי דת, כאנשי חינוך צריכים לקחת את התפקיד שלנו בתוך החברה ובתוך המערכות שנמצאות בתוך היישוב ויש לנו עניין ויש לנו יכולת להשפיע שם.

אימאן ח'טיב יאסין: אני יודעת שזה לא משהו שאמור ויכול להתרחש בזמן קצוב, קצר ומהיר, זה עניין תהליכי, אבל גם העניין הזה, במיוחד אם אנחנו מדברים על מערכת החינוך ועל מערכת הרווחה, אני חושבת שצריך להקצות את המשאבים הדרושים לדבר הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: ועוד נושא, אנחנו צריכים, גם ההנהגה בתוך היישובים הערביים, הרשויות המקומיות, להתנהל בצורה שגם היא מפחיתה אלימות ולא מגרה.

מנסור עבאס: תודה רבה לחברת הכנסת אימאן ח'טיב, תודה על היוזמה.

מנסור עבאס: ברשותכם, אני רוצה לתת למנכ"ל המשרד לחיזוק קהילתי, חגי רזניק, הוא נמצא איתנו, היה חשוב לו להשתתף היום, גם השרה אורלי לוי דיברה איתי, אנחנו נעבוד ביחד, אנחנו נשמע את הדברים שלו כי הוא מוכרח לצאת אחר כך ונקיים ישיבה מיוחדת.

מנסור עבאס: המשרד הזה מבחינתנו הוא משרד מאוד חשוב, לפחות שני נתיבים נמצאים שם, התכנית של 'עיר ללא אלימות' וגם הרשות למלחמה בסמים, באלכוהול ובפשיעה בעצם, באלימות, אבל גם יש עוד נושאים לקידום חברתי עם צעירים וכו'.

מנסור עבאס: אז נשמע את חגי ואז נפתח את הדיון לחברי הכנסת.

חגי רזניק: תודה רבה.

חגי רזניק: תודה, אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, מוזמנים.

חגי רזניק: אני המנכ"ל תחת השרה אורלי לוי אבוקסיס שהיא השרה לחיזוק וקידום קהילתי.

חגי רזניק: אני כיהנתי תחת הממשלה הקודמת כמנכ"ל משרד הבינוי והשיכון.

חגי רזניק: באמת גם היושב ראש ניהל איתנו דיאלוג, גם חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, עבדנו בשיתוף פעולה בכובעים הקודמים, גם היא והשרה נפגשו על הנושאים.

חגי רזניק: ברשותכם אני אגיד מילה רגע על המשרד ואחר כך נגלוש לנושאים שנאמרים פה ומה הפלטפורמה.

חגי רזניק: אנחנו רואים את עצמנו שותפים מלאים באתגר הזה שהוא אתגר גדול ואתגר מורכב, זאת אומרת הדברים פה מורכבים ונדרש פה חריש עמוק ועשייה משמעותית ואנחנו נכונים כשותפים, נדבר גם על חיבוריות ועל הערך של החיבוריות.

חגי רזניק: המשרד, היחידות שכפופות לו בהתאם לתכניות העבודה של השרה לוי אבוקסיס הן קודם כל הרשות, מה שהיה פעם, למניעת סמים ואלכוהול, בעצם לתוכה מאוחדים כל תכניות המניעה לאלימות.

חגי רזניק: אנחנו מדברים על שילוב גם של תכניות עבודה וגם של תקנים ברשויות מקומיות.

חגי רזניק: אגב זו הזדמנות טובה להזכיר ולחזק את השרה שנכון לאתמול היינו צריכים להיפרד מ-700 תקנים של רכזי מוגנות ברשויות מקומיות ובסגירה שלה עם שר האוצר הארכנו את החוזים, אז מילה טובה בכל זאת צריכה להיאמר, בתוך זה גם רכזי מוגנות במגזר.

חגי רזניק: הרשות הזו היא גוף אחד.

חגי רזניק: גוף נוסף הוא קרן סטטוטורית שנקראת הקרן לחילוט מסמים, היא מחלקת לפרויקטים חברתיים בתחומים של מניעה, בתחומים של - - -

כאמל ריאן: גם זה עבר למשרד?

חגי רזניק: גם זה עבר למשרד.

חגי רזניק: צריך להבין, הרציונל פה שמדבר הוא לקחת כסף שהוא כסף מלוכלך, של עסקאות חילוט, ולהחזיר אותו חזרה לחברה.

חגי רזניק: זה רציונל שיכול ללוות גם הקשרים יותר רחבים, אבל זה פרַגמנט שהוא חשוב וצריך לדבר בו.

חגי רזניק: ובנוסף כל המערך הלאומי, המאו"ר, המערך הלאומי למניעה של פגיעה של ילדים ונוער ברשת, שזה כולל גם את היחידה המשטרתית, זה כולל גם את היחידה האזרחית של עובדי המשרד שלנו, אבל גם דסק שותפויות מכיוון, וזה קצת מרמז על מה שאני רוצה להגיד לגבי הדיון של הוועדה הנכבדת הזאת, שהחיבוריות היא חשובה.

חגי רזניק: זאת אומרת גם כשמדברים על פגיעה של ילדים ונוער ברשת, כשילד נפגע צריך שיהיה נציג של משרד החינוך, צריך שיהיה נציג של משרד הרווחה ושל משרד הבריאות.

חגי רזניק: אם הממשלה תעבוד - - -

יואב סגלוביץ': חיבוריות זה לא מה שמאפיין את הממשלה הזאת.

חגי רזניק: לא, אני אומר מה צריך ומה תפיסת העולם של השרה, מה הדירקטיבה של השרה ואיפה אנחנו רואים את עצמנו לא שחקן יחיד, אנחנו רואים את עצמנו מחוברים ומשתפים פעולה.

חגי רזניק: עשינו את הדברים האלה בעבר - - -

יואב סגלוביץ': פשוט אסור להציג את התקלה כאידיאולוגיה.

יואב סגלוביץ': יש פה תקלה נוראית שעשו, שפיצלו פה דברים בשביל תכלית פוליטית, אז לא צריך להציג את זה כתפיסת עולם.

יואב סגלוביץ': זה תקלה פוליטית שתטפלו בה.

חגי רזניק: אני חושב ואני כן אגיד בתוך הדברים שלי - - -

יואב סגלוביץ': אני קצת מכיר את הקרן, את הרשות, את מאו"ר, את כל הדברים האלה.

חגי רזניק: הכול בסדר, חבר הכנסת סגלוביץ, אני גם מעריך את פועלך הרב, אני רק אציג את התפיסה הסדורה ואחר כך זה בסדר גמור גם לבקר, אבל בוא רגע נגיד מה הווקטור שאנחנו מובילים אותו ולדעתי גם אתה - - -

יואב סגלוביץ': אנחנו מבינים שיש חיבוריות במשהו שפוצל בשביל משהו פוליטי.

מנסור עבאס: אוקיי, חבר הכנסת סגלוביץ, עוד מעט אתה תדבר.

יואב סגלוביץ': לא, ככה במילים יפות אפשר להגיד.

יואב סגלוביץ': זה בסדר, חגי עושה את העבודה שלו הכי טוב שרק אפשר, אני גם מכיר אותו, אבל בסוף אנחנו מדברים פה לא על איזה המצאה חדשה, פה פיצלו משהו שעבד לא מספיק טוב שיעבוד פחות טוב ב - - -

חגי רזניק: אז אני אתייחס גם לדברים שלך.

מנסור עבאס: כן, אחריו תוכל לתת את ההערות שלך.

חגי רזניק: אני אתייחס גם להערה שלך, חבר הכנסת הנכבד, ואני חושב שצריך לראות פה את הערכים הנוספים ואני אתייחס אליהם.

חגי רזניק: באמת מעבר לזה השרה דרשה בהסכם הקואליציוני גם הקמה של אגף מיעוטים כי בתפיסת העבודה שלנו, ופה אני חושב שאני מתכתב עם הדברים, לא מסכים, אבל מתכתב עם הדברים של חבר הכנסת, בסוף בתפיסה שלנו חוסנה של הקהילה הוא דבר מרכזי.

חגי רזניק: המושג הזה, קהילה, עוד ידובר בו רבות.

חגי רזניק: אפשר להציג את זה ולהלעיג את זה או לייצר משהו שהוא ציני, אבל חוזקה של הקהילה, ראינו את זה עכשיו בקורונה, וזו תפיסת העולם של השרה ושלנו, בסוף לחוזקה של הקהילה יש משמעויות לגבי דברים אחרים.

חגי רזניק: אם בקורונה לא הייתה פה קהילה חזקה לא היינו יכולים לעבור את זה ולא נוכל לעבור את זה בעתיד.

חגי רזניק: כשאנחנו מדברים על קהילה אנחנו מדברים על שני מעגלים מרכזיים.

חגי רזניק: מעגל אחד הוא מעגל מניעתי, שתיארתי את חלק מהדברים, שזה גם לנושא אלימות וגם סמים וגם אלכוהול, אבל לא פחות חשוב המעגל ההעצמתי, כי בסוף אם אנחנו נגיע למרכזי הורים ואם נגיע ונייצר שיתוף פעולה מול מגזר שלישי ומול רשויות מקומיות ומול מגזר עסקי ומול הקהילה, גורמים שפועלים בקהילה, אז יש לזה משמעות.

חגי רזניק: הרבה פעמים כשאתה מחזק את הווריאנט של ההעצמה אתה צריך פחות מניעה.

חגי רזניק: אני אגיד מקרו ואני ארד לחברה הערבית ולנושא שלשמו התכנסנו.

חגי רזניק: במקרו קודם כל אני רוצה להגיד, פה הוצגו הדברים, אני מנוע מלהתייחס לנושאים פוליטיים, אבל אני כן רוצה להתייחס לתפיסות עבודה.

חגי רזניק: בסוף אנחנו קיבלנו רשות שהיא רשות מקוצצת.

חגי רזניק: צריך להבין, ההיבטים החברתיים הרכים, ופה יש אנשים שמנוסים ממני בתפיסות ההפעלה של המשטרה וכו', אבל בסוף אכיפה זה בסדר וזה חשוב מאוד, גם אני מבין קטן מחבר הכנסת סגלוביץ באכיפה ובכוח משטרתי, אבל תמונת המראה צריכה להיות תמונה קהילתית.

חגי רזניק: אם בסופו של דבר הרשות הזו במשך השנים, הלכה וקוצצה, אז זאת אומרת יש פה תפיסת עבודה, כי בסוף המשטרה, ויכול להיות שבצדק, כשהיא תעדיף אם לקנות עוד ניידת או לטפל בתכניות מניעה, אז באופן טבעי, אני יכול גם להבין את זה, אני משתדל לא להיות ציני ולהציג את הדברים, ורק לראיה ההישג של השרה אתמול, אם המיקוד לא היה מיקוד חברתי אז 700 מדריכי מוגנות לילדים ביניהם למגזר היו הולכים הביתה נכון לשבוע הבא.

חגי רזניק: זו תפיסה של איפה מושם הדגש, האם מושם הדגש בחברתי או הזה, ואני חושב שפה אנחנו מביאים ערך מוסף.

חגי רזניק: עכשיו קצת על הכלים שיש לנו לייצר בתוך הדבר הזה ובאמת כפי שניהלה השרה את הדיאלוג עם חלקכם ובחלק מהדירקטיבה שלה להטמיע לנו תכניות עבודה אני אגיד מה האמצעים שקיימים ואני גם רוצה להגיד משהו במקרו לוועדה, זאת אומרת מעבר לתחום העיסוק שלי.

חגי רזניק: אז קודם כל דבר אחד שצריך להיות משלים לתמונה שיטורית זה הנושא של המוקדים והמצלמות.

חגי רזניק: זה אמצעי יותר פיזי, אלה אמצעים של שליטה.

חגי רזניק: אנחנו היום כבר נמצאים בשלושה מוקדים אזוריים שעושים פריסה לאזורים של יישובים במגזר הערבי ומתכתבים עם הצד המשטרתי, עם הצד האכיפתי.

חגי רזניק: בתכניות העבודה אנחנו מדברים על שלושה מוקדים אזוריים נוספים.

חגי רזניק: כמובן שהדבר הזה הוא נגזרת של תקציב.

חגי רזניק: אבל אני רוצה לחזור להיבטים החברתיים - - -

מנסור עבאס: אבל, חגי, ברשותך תן לנו רק כותרות כי אנחנו נקיים דיון שלם - - -

חגי רזניק: בשמחה, אני אקצר.

חגי רזניק: אני בסוף.

מנסור עבאס: כדי שנוכל לנצל את הזמן שלנו.

חגי רזניק: אני מדבר, אדוני היושב ראש, על הליבה החברתית, חשוב גם שיכירו משרד חדש ומה האמצעים ואני בסוף מזמין אתכם, אנחנו רוצים להיות שותפים.

חגי רזניק: אז אני אומר, בצד החברתי האמצעים שקיימים לנו הם בראש וראשונה מנהלי יישובים, יש לנו מנהלי יישובים שאנחנו מפעילים, הם יכולים לייצר את הקשר עם כל המעגלים שתיארתי, בראש ובראשונה עם הרשויות המקומיות.

חגי רזניק: יש לנו מדריכי מוגנות, זאת אומרת שבדבר הזה, ואנחנו יכולים והשרה הנחתה לייצר תכנית עבודה דרך אגף המיעוטים על מנת להגדיל את הדבר הזה.

מנסור עבאס: האגף כבר קיים?

חגי רזניק: האגף קיים ברמת החלטה והתחלתי לייצר אותו, זאת אומרת יש צוות - - -

עאידה תומא סלימאן: אבל, חגי, למה צריך ליצור אגף מיעוטים, למה זה לא חלק מהמדיניות הכללית של המשרד?

חגי רזניק: אני אענה לך, אני שם את התפיסה ואז אני אגע בזה, חברת הכנסת.

חגי רזניק: קודם כל חשוב להבין מה האמצעים שקיימים, בלי קשר למבנה הארגוני, אם אגף נפרד או אינהרנטי בתוך עבודת המשרד, אבל קודם כל האמצעים שעומדים לרשותנו הם המדריכים היישוביים, הם מדריכי המוגנות, לא משנה מה תפיסת ההפעלה שלהם.

קריאה: של 'עיר ללא אלימות'?

חגי רזניק: של מה שהיה בזמנו 'עיר ללא אלימות' והם נטמעו ברשות.

חגי רזניק: באמת הרבה פעמים תלמידים או ילדים, גם במרחב הציבורי, גם במרחב הפורמלי והלא פורמלי, כשהם נתקלים במצוקה הרבה פעמים כשיש מישהו שהוא oriented לדבר הזה אז זאת הכתובת, זה הכוח.

חגי רזניק: אנחנו רואים את המקרים, זה הצלת נפשות, זה דמים.

חגי רזניק: והדבר האחרון זה ביטוי שאנחנו לא כל כך אוהבים אותו מבחינה טרמינולוגית, אבל מה שנקרא עו"ס משטרה, צריך למצוא שם אחר, אבל העבודה הזאת היא עבודה חשובה, שיהיה פה גורם שהוא גורם רגיש ומכליל טיפול, בעיקר הדבר הזה נכון לאלימות על בסיס מגדרי.

עאידה תומא סלימאן: אבל זה בעיקר.

עאידה תומא סלימאן: עו"סיות משטרה לא מתעסקות בפשיעה באופן כללי או עבירות פליליות.

חגי רזניק: כן, אני אומר שהדבר הזה נכון בעיקר לדבר הזה ובאמת יש פה איזה one stop shop, זאת אומרת יש מישהו שהוא oriented לזה.

חגי רזניק: אני אענה רק לחברת הכנסת ובזה אני אסיים את הדברים שלי ומשפט סיכום.

חגי רזניק: קודם כל במשרד הבינוי והשיכון, כמנכ"ל, הקמנו אגף מיעוטים.

חגי רזניק: אז יכול להיות שכאילו ברמה הטרמינולוגית אולי אתה אומר מה אתה צריך, יש לזה יתרונות ויש לזה חסרונות.

חגי רזניק: יש לזה חסרונות מהמקום שאת – מעצם השאלה.

חגי רזניק: היתרונות שלא מפספסים את המשימה הזאת.

חגי רזניק: אני איש ניהול ואני מאמין שתמיד כשיש את המשימה הזאת אסור לפספס אותה ולתת לה את הייחוד.

חגי רזניק: אבל זו תפיסת עבודה.

חגי רזניק: אגב, זה צריך לשבת תחת אגף אוכלוסיות, זאת אומרת יש פה אוכלוסיות שקופחו ובדבר הזה צריך יהיה להתמיד, האם זה בתפיסה ארגונית כזאת או אחרת וזה, את מכירה את העבודה.

חגי רזניק: מילה אחרונה.

חגי רזניק: בסופו של דבר אנחנו לא שחקן יחיד, אם לא תיבנה פה תמונת מראה גם בצד האכיפתי, גם בצד הרווחתי, גם בצד החינוכי, ופה אני כן אומר, אפשר ציניות או לא ציניות, אנחנו שותף.

חגי רזניק: הוכחנו את זה במקומות שאני מכיר, אני חושב שגם עאידה יכולה להעיד על זה בוועדה למעמד האישה, שכשצריך לייצר חיבוריות ואת היכולת אנחנו פה ולראיה חשוב גם לשרה לבוא לפה וגם לשלוח אותי ואנחנו מגויסים.

חגי רזניק: תודה.

מנסור עבאס: תודה לך.

מנסור עבאס: על אף חילוקי הדעות, פוליטיים או מקצועיים, אין ספק שאנחנו מעוניינים לממש את הפוטנציאל שיש במשרד לחיזוק וקידום קהילתי ובמשרדים שונים.

מנסור עבאס: התפיסה שלנו שהפרויקט הזה, מיגור הפשיעה והאלימות, צריך להיות מטופל בצורה מקיפה ולא רק להתמקד בצד אחד שהוא צד משטרתי שבו התמקדנו עד עכשיו ולכן ההחלטה המדוברת, 1402, מתמקדת בעיקר בנושא המשטרתי ואנחנו היום מנסים גם דרך דיוני הוועדה להרחיב את היריעה ולדבר על נושאים אחרים.

מנסור עבאס: לקהילה, אין ספק, יש חשיבות רבה.

מנסור עבאס: אנחנו ניתן לחברי הכנסת להתבטא ואחר כך אנחנו נתחיל את הדיון עם המשטרה ישירות וגם האורחים שלנו מהגופים השונים, השלטון המקומי, הכללי והערבי, ועמותות יכולים להשתתף גם בדיון.

חגי רזניק: אני מתנצל, אני ברשותכם אלך ואני זמין לכולכם.

מנסור עבאס: אנחנו נקדיש, כפי שאמרתי, נקדיש זמן לדיון עם המשרד שלכם.

מנסור עבאס: כן, חבר הכנסת סגלוביץ.

יואב סגלוביץ': קודם כל אני שמח להיות פה בוועדה, אולי לא חבר קבוע, אבל אני אשתדל להגיע ככל שאני אוכל.

מנסור עבאס: כן, אנחנו לא נוותר על התרומה שלך.

יואב סגלוביץ': אני כן אתמקד עכשיו במה שהיה בסקירה והמשטרה יהיו אחר כך, אבל אני אגיד כמה דברים, התקלות כפי שאני רואה אותן, שאני אגיד מראש שאפשר לטפל בהן.

יואב סגלוביץ': בוא נתחיל בזה שאפשר לטפל, זה לא גזירת גורל.

יואב סגלוביץ': אני אדבר על כמה רמות ואני אעשה את זה ממש בקצרה.

יואב סגלוביץ': אחת, זה הטיפול של המשטרה בארגוני פשיעה.

יואב סגלוביץ': המשטרה יודעת לטפל בארגוני פשיעה וגם אם היא לא טיפלה מספיק טוב בתקופה האחרונה זה לא דברים שקורים ביום או יומיים.

יואב סגלוביץ': אני מניח, אני לא יודע, אני מניח שהם עושים עכשיו עבודה והם יודעים לעבוד, יחידות מיוחדות, יחידת להב ואחרות, ייכנסו פנימה.

יואב סגלוביץ': אני לא דובר המשטרה פה, אבל אני בטוח שזה רמה שהמשטרה יודעת לעבוד ויודעת לעבוד היטב, גם אם היא לא עבדה מספיק טוב במגזר, בחברה הערבית.

מנסור עבאס: וזה לוקח זמן להביא תוצאות?

יואב סגלוביץ': לוקח זמן להביא תוצאות.

יואב סגלוביץ': אני עסקתי בעניין הזה הרבה מאוד שנים, גם בחברה הערבית - - -

קריאה: עד איזה שנה היית במשטרה?

יואב סגלוביץ': סוף 2013.

קריאה: אז היית בתקופה שבה נלחמו במשפחות פשע ב - - -

יואב סגלוביץ': אני הקמתי את יחידת להב בזמנו, אני מכיר את העולם הזה, הייתי חמש שנים ראש אגף חקירות ומודיעין ואני אנסה לתת את תרומתי מזווית אחרת לאירוע כי יש דברים שהייתי בתוך המשטרה שלא יכולתי להגיד מה שאני אומר היום.

קריאה: אני רוצה לבשר לך, הם התרבו פי עשרה מאז שעזבת.

יואב סגלוביץ': תמיד זה ככה.

יואב סגלוביץ': אבל אני אגיד משהו.

יואב סגלוביץ': אחת, זה ארגוני הפשיעה.

יואב סגלוביץ': המשטרה תדע לטפל, אני מניח שפה אנשים גם יציגו וגם תוצאה לא תהיה מחר.

יואב סגלוביץ': דבר נוסף שאני חושב שפה זה משהו שצריך לתת לו דגש, אני מציע לתת לו דגש בדיוני הוועדה, זה נושא האכיפה אל מול הפשיעה הכלכלית.

יואב סגלוביץ': מנועים לארגוני פשיעה זה כסף.

יואב סגלוביץ': כל ההצלחות או רוב ההצלחות שהיו למשטרה מול ארגוני פשיעה באו מהכיס, זה אומר ששותפים נאמנים שצריכים להיות פה איתנו הם מע"מ ומס הכנסה כשותפים ישירים, כי בסוף כסף זה כוח.

יואב סגלוביץ': כשאתה רואה בחור בן 21, ולא משנה, דרך אגב, אם זה בחברה היהודית או בחברה הערבית, שמסתובב עם ב.

יואב סגלוביץ': מ.וו הוא מודל לחיקוי לאלה שבאים אחריו.

יואב סגלוביץ': זה גם נוגע בסוגיות חברתיות וכו'.

יואב סגלוביץ': אם מטפלים בזה נכון, ולכן אני אומר שהנושא הכלכלי הוא נושא שצריך להיות פה על השולחן של הוועדה הזאת, לבקש דיווחים, גם המשטרה תגיד מה שהיא יכולה לומר, אבל לא רק, מס הכנסה ומע"מ חייבים להיות במקום הזה, יש להם הצלחות ויש להם כלים בלתי רגילים לעבודה.

יואב סגלוביץ': הדבר הנוסף שפה חורג מהקטע המשטרתי הקלאסי, אני חושב שכן חשוב לשים אותו פה, כי גם פה יכולים להיות פתרונות שיכולים לצאת, לא רק, זה הנושא של סכסוכים בין קבוצות.

יואב סגלוביץ': אני אומר דווקא בין קבוצות, זה לא תמיד ארגוני פשיעה, זה יכול להיות במשפחות, אבל לא רק, לפעמים זה בין קבוצות.

יואב סגלוביץ': הניתוח צריך להיות ניתוח שונה של חלק מהדברים.

יואב סגלוביץ': יש מודלים שנעשו, לא כולם מיושמים בצורה טובה, זה אומר סוויץ' חשיבתי.

יואב סגלוביץ': אני אתן רק דוגמה אחת, באדי חסייסי, הוא עוסק המון בתופעה הזאת.

יואב סגלוביץ': לדוגמה אם אתה בודק ממה התחילו הרבה מאוד סכסוכים שנגמרו בסוף באירועי ירי, רצח וכו', הם התחילו על סכסוכי קרקעות.

יואב סגלוביץ': אין היום, אני אומר אין היום, סליחה שאני אומר את זה ככה בצורה בוטה, יכול להיות שיש ואני לא יודע, אני חושב שמעבר לעניין הזה, בחלק מהרשויות או במקומות כאלה ואחרים יהיו קבוצת אנשים שהם בעלי מקצוע, לא האנכרוניזם של פעם, לחפש את הנכבדים, אני שם את זה בצד, אנשים, מנהיגות שנמצאת ביישוב, שיטפלו בזה וזה יהיה מוכר על ידי הקהילה, לפני שקורה האירוע, סכסוכי גבולות.

יואב סגלוביץ': זה מאוד חשוב.

יואב סגלוביץ': זה קשור ולא קשור, אבל עד שיתוקן קמיניץ וכל הדברים האלה יש דברים נוספים שאפשר לעשות בתוך הקהילה ולדעתי זה מה שהוועדה יכולה לשים עליו איזה שהוא פרוז'קטור, בסוף זה מגיע גם לדברים האלה.

יואב סגלוביץ': המשטרה יכולה להיות שותפה, היא לא יכולה להוביל את זה, אבל היא גם שם יכולה להיות נוכחת.

יואב סגלוביץ': הדבר האחרון שעלה פה קודם זה הנושא של אלימות במשפחה.

יואב סגלוביץ': אלימות במשפחה זה בכל החברה, אבל בכל זאת זה שונה וזה נכון לגבי המקלטים ולכל מספר המקלטים שקיימים, אני לא רוצה להגיד איפה וכמה, אולי לא כולם יודעים, אבל אני רוצה להגיד, כמה מקלטים יש לנשים?

יואב סגלוביץ': ומה קורה איתם דקה אחרי שהן מסיימות את הזמן במקלט?

יואב סגלוביץ': זה עוד נושא שאפשר לשים פה זום ואני חושב שדווקא מהוועדה יכול להיות – כי ארגוני הנשים, אבל לא רק, מאוד יודעים מה לעשות, לא תמיד זה מגיע ממקבלי ההחלטות, אבל מקבלי ההחלטות לעתים לא מקבלים החלטה מכוונה רעה, לפעמים הם לא יודעים, אין להם את הפרוז'קטור מה מתאים בנקודת הזמן.

עאידה תומא סלימאן: לא מעניין אותם גם.

יואב סגלוביץ': אתם יודעים, אבל בוא ניקח את ה - - -

עאידה תומא סלימאן: בוא לא נעשה הנחות.

מנסור עבאס: עאידה, עוד מעט את תתערבי.

יואב סגלוביץ': עאידה, נלך על הצד החיובי, אני מתגייס לזה גם.

עאידה תומא סלימאן: מה לעשות, אני לא תמיד חיובית.

יואב סגלוביץ': יש פה מספר רמות טיפול ולפעמים בשיח אנחנו מתבלבלים בין כולם.

יואב סגלוביץ': יש את הנושא של הנשק, שהוא מקרין ולא מקרין, כי הסיפור של הנשק הוא קודם כל ארגוני הפשיעה, אבל לא רק, נשק זה גם משהו בדרך שבה אנשים ממצבים את עצמם בתוך החברה ובתוך הקהילה.

עאידה תומא סלימאן: נכון.

יואב סגלוביץ': פה אני יודע שהמסע שאתם עשיתם, התקלה הכי גדולה שלי שאני לא דובר את השפה הערבית אז אני נשען על מה שאומרים לי, אתם יכולים לקרוא לי כל סיפור, אז לדוגמה, הפרויקט האדיר לדעתי קצת נעצר, ממה שעקבתי, כלפי שמדברים על זה ברשתות ובפייסבוק, אני ראיתי רק קטעים ותרגומים, יש לו השפעה אדירה.

יואב סגלוביץ': צריך לגרום לאנשים, ואני אגיד את זה בצורה בוטה, פה יש צילומים, אבל עכשיו לא מעניין אף אחד מה אנחנו רואים פה, כי יש פה את ביבי בוועדה השנייה, את הסיפור של הכסף שלו, אבל הסיפור הזה, אם נגיע למצב, ואני אומר את זה בצורה בוטה, אז תסלחו לי, שלא ייקחו את זה למקום לא נכון - - -

מנסור עבאס: כן, אין בעיה.

יואב סגלוביץ': שנוכל לעשות שיימינג כמו שצריך לעבריינים.

יואב סגלוביץ': זה חלק מהסיפור.

יואב סגלוביץ': שאלתם אותי מה הייתה ההצלחה הכי גדולה בארגוני הפשיעה במגזר היהודי, זה שאנשים שהופיעו בכותרות במקומות של הרכילות והיו מושא להערצה של בני נוער התחילו להתבייש להגיע.

יואב סגלוביץ': הם לא נכנסו למסעדה ופתחו להם שולחן, כמו שאומרים, והגיע בעל המסעדה לתת להם, הם הלכו הצידה מהבושה.

יואב סגלוביץ': אם נתחיל במסע הזה, שהוא מסע משותף של כולנו מפה, יש משהו בתרבות, כשאתה גורם לבן אדם להתבייש במה שהוא קורה שינוי.

יואב סגלוביץ': זה מה שקרה לארגוני הפשיעה.

יואב סגלוביץ': זה תהליך.

יואב סגלוביץ': גם אם מחר אני זה שמנהל את העסק הזה, נניח, אני בא לפה ביושר ואומר לכם תוצאות רק עוד שלוש-ארבע שנים, לא לפני, אבל לפחות אנחנו יודעים שיש דרך.

יואב סגלוביץ': חבל לי שחגי לא שומע, כי אני מכיר אותו והוא גם מכיר אותי.

יואב סגלוביץ': תראו, צריך לשתף פעולה עם כולם ולשתף פעולה עם כל מי שצריך, אני אומר את זה כחבר כנסת או בכלל, אבל יש פה משהו יותר עמוק.

יואב סגלוביץ': אם אנחנו רוצים להצליח, ואני אומר 'אנחנו' כי זה עניין של החברה באופן כללי, לא רק של החברה הערבית, אלימות זה לא עסק רק של החברה הערבית, זה לא יעזור כלום, פה כן צריך ריכוז מאמץ.

יואב סגלוביץ': אחד שקם בבוקר, אחד, בן אדם אחד - -

מנסור עבאס: וחושב על הנושא הזה.

יואב סגלוביץ': - - בן אדם, או גבר או אישה, לא משנה מיהו, שהוא יודע שזו העבודה שלו.

יואב סגלוביץ': לא אתם צריכים לרוץ – אני יודע מה הולך לקרות פה - - -

קריאה: זה לא המשטרה?

עאידה תומא סלימאן: לא, זה לא.

מנסור עבאס: באלימות כן.

יואב סגלוביץ': אני בזמנו ייצרתי תכנית למאבק בפשיעה, לא הייתי באופוזיציה, אבל אנחנו באופוזיציה ואני אירתם לזה באותה מידה, ברור לי לחלוטין, אם אין אחד שקם בבוקר והוא יודע שזה תפקידו ועל זה הוא נמדד וזה רק כשיש תכנית ממשלתית כוללת - -

עאידה תומא סלימאן: מתכלל.

יואב סגלוביץ': - - שעומד בראשה ראש הממשלה ואומר: רוצה אני.

יואב סגלוביץ': אז אוקיי, אז יש קצת בעיות קלות עם ראש הממשלה הנוכחי, אבל זה עדיין לא אומר שאי אפשר לייצר תכנית ממשלתית, צריך למנות שם את אותו מישהו.

יואב סגלוביץ': באירועי חירום, אני רץ מפה מוועדת חוקה, עם חלק מהחברים גם מהמשותפת שנמצאים שם, אז פתאום יש חוקי חירום וכולם מתגייסים, צריך פה בן אדם אחד.

יואב סגלוביץ': אם אני יכול להמליץ ליושב ראש הוועדה, שבסוף יהיה פרצוף אחד שתזמינו אותו, פרצוף אחד עם מצגת אחת שהוא מספר את הסיפור של כולנו, לא משנה אם הוא מהמשרד הזה, מהמשרד הזה, מוגנות מפה, מוגנות משם, הוא מספר סיפור של כולם.

יואב סגלוביץ': אחד.

יואב סגלוביץ': אם תצליחו את הדבר הזה, כך אני מאמין, מהדרכים שאני פעלתי בעבר, תהיה הצלחה אדירה למאבק הצודק הזה ואני אסייע במה שאני יכול.

יואב סגלוביץ': אני מתנצל שאני לא תמיד אוכל, בגלל רצף הוועדות, אבל איפה שתרצו, לא חבר כנסת, עוד יועץ מקצועי לוועדה אז אני - - -

מנסור עבאס: אין ספק, זה מה שרציתי להגיד.

מנסור עבאס: אנחנו נתייעץ איתך גם לא דרך הישיבות.

מנסור עבאס: יש לי שאלה, חבר הכנסת סגלוביץ, מאז שאובחן שיש בעיה, סליחה, משפחות פשע בחברה היהודית עד שהצליחו ככה למגר את זה, כמה פרק זמן לקח?

יואב סגלוביץ': אני אגיד לך מה היה.

יואב סגלוביץ': קודם כל בעניין פשיעה באופן כללי זה תמיד עליות וירידות וגם בחברה הערבית, המצב של עכשיו לא היה המצב של לפני שלוש שנים, אבל אפשר להגיד שבשנה וחצי אחרונות יש הסלמה מאוד מאוד גדולה וצריך לטפל בה.

יואב סגלוביץ': המשטרה כארגון, או מנגנוני האכיפה, צריכים לעולם לא להוריד רגל מהגז, אתה קצת מוריד רגל מהגז זה מתפרץ לך.

יואב סגלוביץ': זה הכלל.

יואב סגלוביץ': אני מדבר על ארגוני הפשיעה, כל יתר הדברים זה יותר עמוק, אבל ארגוני הפשיעה זה הסיפור.

יואב סגלוביץ': אחת הסיבות שהוקמה יחידת להב בזמנו, שאני הקמתי אותה בזמנו, שיהיה גורם אחד, שיש אחד שקם בבוקר והראש שלו זה ארגוני הפשיעה.

יואב סגלוביץ': ארגוני הפשיעה בחברה הערבית, אני מכיר אותם, הם אותם פרצופים, רק חלק יצאו – תראו מה קרה, חלק מהם, אני כבר לא לגמרי מעודכן, אני רק יותר מהתקשורת היום, חלק מהחבר'ה שהיו אז בפנים הם היום בחוץ ואלה שיצאו הם בחוץ ואחד שהיה קטן לפני ארבע שנים היום נהיה גדול, כי הוא הסתובב והפך מודל לחיקוי ויש איתו עוד כמה אנשים, אבל הבסיס של הארגונים ושל הקבוצות לא השתנה באופן דרמטי.

יואב סגלוביץ': כשאתה בא גם לרמלה ואתה בא גם ללוד, ואתה בא לטייבה או לטירה או לצפון, זה פורומים פתוחים, אני לא רוצה סתם להדביק תיוגים על אנשים, אבל האנשים בקבוצות האלה מוכרים, הם רק מתחלפים.

מנסור עבאס: אוקיי.

מנסור עבאס: תודה רבה, חבר הכנסת סגלוביץ.

מנסור עבאס: חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן.

ג'אבר עסאקלה: מנסור, אני מתנצל, אני צריך להגיע מחוץ לכנסת.

מנסור עבאס: אתה רוצה לצאת?

מנסור עבאס: אוקיי.

מנסור עבאס: אז חברת הכנסת עאידה תומא.

עאידה תומא סלימאן: אני מתנצלת, חבל שאנחנו תמיד ככה צריכים לרוץ בין ועדות ובאמת הדיון בוועדת הכספים הוא דיון מאוד חשוב עכשיו.

עאידה תומא סלימאן: האמת, אני חושבת שאחד הדברים שמאפיינים את נושא הפשיעה באוכלוסייה הערבית שארגוני הפשע, ואני לא הייתי קוראת להם משפחות, זה נותן להם מין חמימות כזו, משפחות ועניין חברתי, אלא ארגוני הפשע התחילו להשתלט על מוקדי הכוח גם מבחינה חברתית וגם מבחינת כסף וגם מבחינת אפילו שלטון, כלומר רשויות מקומיות.

עאידה תומא סלימאן: אני מסכימה שאי אפשר לטפל בנושא הזה כאילו כל צד של הטיפול יפעל לבד, האכיפה לבד, השיקום לבד, העניין החברתי לבד, חייבים לתכלל את העשייה ולתכלל אותה בצורה כזו שמישהו יהיה אחראי וייתן דיווח.

עאידה תומא סלימאן: אי אפשר לעבור בשקט על העובדה שרשויות המדינה, בעיניי, לא רק הזניחו, בעיניי הם פשעו בטיפול בנושא הזה, בנושא של הפשיעה באוכלוסייה הערבית, אם זה משטרה ואם זה רשויות אחרות, אם זה ענייני רווחה, אי אפשר לא להגיד את זה אם רוצים לתקן את המצב.

עאידה תומא סלימאן: פעם ראשונה, ולהגיד לכם את האמת, אני יושבת ומקשיבה למישהו, חבר כנסת, שהוא לא מהאוכלוסייה, ודווקא עם רקע משטרתי, לא שמעתי אפילו נימה אחת של גישה סטריאוטיפית או גזענית בדברים והקשבתי טוב מאוד.

עאידה תומא סלימאן: אחת הבעיות שעד עכשיו טיפלו בנושא הזה עם גישות מאוד, בעיניי, גם גזעניות וגם סטריאוטיפיות והרבה מהדברים השתמשו אפילו בסטטיסטיקה לא כדי לבדוק את עצמם אלא לעשות פרופיילינג לאוכלוסייה ולמתג את האוכלוסייה.

עאידה תומא סלימאן: לא במקרה הצעירים שנמצאים בבתי סוהר, 44% מאלה שנמצאים בבתי הסוהר, הם מהאוכלוסייה הערבית.

עאידה תומא סלימאן: תבדקו, היו גם מחקרים אקדמיים שהוכיחו שההחמרה בענישה כלפי צעירים ערביים היא הרבה יותר גבוהה מאשר לאותו סוג של עבירות פליליות מהאוכלוסייה היהודית.

עאידה תומא סלימאן: עניין השיקום הוא עניין מפתח שאי אפשר להתעלם ממנו כי בסופו של דבר מי שנכנס היום לבית סוהר זה לא ראשי ארגוני הפשע וגם לא הצד השני, זה מה שנקרא החיילים, החיילים זה הצעיר שפעם ראשונה עושה איזה שהיא עבירה פלילית כי שלחו אותו לעשות אותה ואז הוא נתפס.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שיש קודים שהם כבר מאוד ברורים, יש אנשים שלוקחים על עצמם את העבירות הפליליות, כך שאלה שיש להם ריטיינר, שמשלמים ריטיינר לעורכי דין כי הם ראשי ארגוני פשע, הם אף פעם לא ייכנסו לבית סוהר אם המשטרה לא תשב להם גם על מוקדי הכוח שלהם, שזה בעיקר כלכלי.

עאידה תומא סלימאן: אני זוכרת בכנסת ה-20, כשחוקק החוק בעניין מה שנקרא משרדי הציי'נג'ים בחברה הערבית.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו באנו והדגשנו שזה חלון הראווה להרבה מארגוני הפשע באוכלוסייה שלנו ושרשות המסים יכולה לשבת עליהם חזק שם ולחשוף אותם ומשם להתחיל להצר עליהם.

עאידה תומא סלימאן: אני עדיין זוכרת מקרה ברמלה, לפני כמה שנים, הגיע מפקד תחנה שפשוט עשה להם את המוות, לארגוני הפשע, הם לא יכלו לצאת מהבית בלי להבין שהם עלולים להיתפס ועלולים לעבור חיפוש.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן לבקש ולדרוש תכנית אמיתית, לא קווים כלליים.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו לא במצב שמאפשר לנו שילמדו ויחכו ויקיימו ישיבות, בשבילנו זה חיים ומוות, זה מאבק על חיים ומוות ומאבק על העתיד של הצעירים שלנו.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו רוצים תשובות עכשיו ולא נחכה עד שכל משרד ילמד את הנושא ויעשה את המדיניות שלו.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שגם הגיע הזמן להתחשבן עם המשטרה על התפקוד שלה.

עאידה תומא סלימאן: בלתי מתקבל על הדעת, כולנו יודעים על קשרים בין אנשי מודיעין של המשטרה עם ארגוני פשע, כולנו יודעים שאנשי משטרה יושבים בסולחות שמקיימים אותם ארגוני פשע.

עאידה תומא סלימאן: היום הפסקנו, אין מכובדים שעושים סולחות, מי שעושה את הסולחות זה ארגוני הפשע בחסות המשטרה.

עאידה תומא סלימאן: בנושא של אלימות במשפחה יש לי דעה מאוד נחרצת.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שגם שם המשטרה משחקת תפקיד מאוד גרוע והגיע הזמן לחשוף אותו.

מנסור עבאס: תודה, חברת הכנסת עאידה.

מנסור עבאס: יש לי תזה אחרת לגמרי לגישה שאנחנו מנסים ככה להוביל בישיבה.

מנסור עבאס: עד עכשיו דיברנו על ארגוני פשע ואין ספק שיש לנו ארגוני פשע חזקים ומתפקדים בחברה הערבית, אבל אני, כאיש שמעורב חברתית גם בנושא של סכסוכים, ודיבר חבר הכנסת סגלוביץ על סכסוכים קבוצתיים, זה לא רק ארגוני פשע, אני לא יכול להגיד שבכפר ההוא הרצח שהיה שם זה על רקע ארגוני פשע.

מנסור עבאס: יש סכסוך בין שתי משפחות או שתי קבוצות או על רקע פוליטי וכו' וכו', ולכן אנחנו עד עכשיו חילקנו את התופעה הזאת לאלימות חברתית, ככה מילה מאוד עדינה, ולפשיעה מאורגנת, בין זה לזה יש פשיעה חברתית שהיא מאפיינת את הנורמות החברתיות שלנו בחברה הערבית.

עאידה תומא סלימאן: אבל רק להוסיף משפט אחד.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שאפילו האלימות החברתית לא נקייה מארגוני הפשע.

עאידה תומא סלימאן: היום כל מי שרוצה לחסל מישהו בקלות יכול לשלם 5,000 שקל ויורידו לו.

מנסור עבאס: אבל יש לנו היום משפחות שיושבות ומתכננות איך לבצע את הרצח הבא.

עאידה תומא סלימאן: וגם בעניין הנשים.

עאידה תומא סלימאן: הנשים, היום כבר לא בן הזוג רוצח, הוא קונה מישהו שירצח.

מנסור עבאס: אוקיי.

מנסור עבאס: חברת הכנסת סונדוס סאלח.

סונדוס סאלח: אין ספק שהנושא הזה מדיר שינה מעיניהם של כל אמא ואבא בחברה הערבית וכל תינוק ותינוקת וכל ילד וילדה וזה נושא מאוד מדאיג, זה לא לדיון מהיר, זה צריך להיות דיון שוטף של כל יום וכל שעה והוא מאוד מדאיג.

סונדוס סאלח: הייתי כן רוצה לראות בוועדה הזו, בישיבה הזו, יותר שרים וזה מדאיג כי זה כנראה לא בראש מעייניהם להופיע ולדבר על הפשיעה בחברה הערבית וזה מדאיג נורא ונורא ואיום.

סונדוס סאלח: העבודה שנעשתה במסמך הממ"מ היא מאוד טובה ומקצועית, תודה, נורית, יחד עם זאת אני חושבת שהפילוח ליהודים ולא יהודים הוא לא נכון והוא יכול לשבש את התמונה ולא לספק תמונה מספיק שקופה ומראה את מה שקורה בפועל בשטח בחברה הערבית.

סונדוס סאלח: אם אנחנו לא יכולים להגיע לנתונים באופן מדויק אז גם לכל משרד ולכל גוף אחר לא יכול שיהיו לו את הנתונים האלה ובסופו של דבר הוא לא יכול לבנות תכנית מותאמת.

סונדוס סאלח: אני כחברת כנסת, אם אנחנו רוצים לעשות את הדיון הזה מהרשימה המשותפת והערבים היינו יכולות לעשות את זה בבאקה עכשיו, איפה שנרצח היום עוד קורבן, עוד אחד שאיבד את החיים שלו ושילם את המחיר של הפשיעה ושל התפקוד הלקוי של המשטרה ולא בכנסת.

סונדוס סאלח: אם לא נביא לכאן את השרים שצריכים לתת דין וחשבון על העבודה או אי קיום העבודה והתכניות הממשלתיות, הם צריכים להיות כאן ולתת תשובות לשאלות שלנו.

סונדוס סאלח: המצב בחברה הערבית נורא ואיום ומדאיג.

סונדוס סאלח: אני לא מסכימה לתת את השם אלימות חברתית, אנחנו חברה לא אלימה ואסור לנו לתת לשמות האלה לגיטימציה בכלל.

סונדוס סאלח: אנחנו חברה עם ערכים וכל הערכים הטובים יש לנו, פשוט אנחנו חיים במציאות שהיא מזמינה את הפשיעה והאלימות לחברה הערבית.

סונדוס סאלח: אבטלה, עוני, צפיפות ומצוקת דיור, היעדר מרכזים תרבותיים או חוסר במרכזים תרבותיים בפריפריה, השוק האפור, זה צלחת פטרי לעוד מקרי רצח, לאלימות, לפשיעה, לרצח הבא.

סונדוס סאלח: מדד הביטחון אצל הפרט והאדם בחברה הערבית הוא מאוד נמוך ועם ההתקדמות בשנים, למרות שזה צריך להיות הפוך, הוא מדד יורד לצערי ואצל נשים זה יותר.

סונדוס סאלח: אין לי תקווה במשטרה שתעשה עכשיו מהפכה, אבל אני רוצה שתאסוף את הנשק ולא רק, שתדווח על כל נשק, כל יחידת נשק שהיא או מוברחת, או נעלמת, או לא יודעת מה, מתפספסת איפה שהוא, יוצאת מהמשטרה, צריך לדווח שהציבור יידע שיש נשק שיצא מהמשטרה או מהצבא כי כל נשק כזה הוא מקרה הרצח הבא.

סונדוס סאלח: תודה.

מנסור עבאס: חברי הכנסת הנכבדים, אנחנו חילקנו את הדיון שלנו לשלושה חלקים.

מנסור עבאס: החלק הראשון התייחס לבקשת הדיון המהיר של חברת הכנסת אימאן ח'טיב, הנושאים מעורבים אחד בשני ולכן אנחנו פורמלית צריכים לנעול את הישיבה ולפתוח אותה מחדש כדי להיכנס לדיון השני, אבל אנחנו עושים את זה ברצף מבחינה עניינית ומבחינת הנושא עצמו.