ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 6, 2020-06-16 00:00

דוד ביטן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

דוד ביטן: הנושא היום: תוכניות משרדי הממשלה לעידוד העלייה והשיבה לישראל בעקבות נגיף הקורונה.

דוד ביטן: בהמשך לישיבה אתמול בנושא חיילים בודדים, אני רוצה לדווח לפרוטוקול שסגרתי עם שר האוצר וגם עם האוצר וגם אגף התקציבים שהם יעבירו את ה-8 מיליון שקל, שזה תוספת של 4,000 שקל לכל חייל בודד.

דוד ביטן: זה גם חולק לשני חלקים: החלק הראשון זה תוספת של 4,000 שקל לכל חייל בודד, ה-2,000 הראשונים שיש להם חוזה שכירות, והאוצר הסכים לזה והיום תצא הודעה בעניין הזה, וזה נסגר.

דוד ביטן: אסביר לכם למה רק היום תצא הודעה.

דוד ביטן: היתרון של ה-8 מיליון הוא שאין צורך בתיקון תקציב ואין צורך בתיקון חוק, אפשר לעשות את זה אופן מיידי.

דוד ביטן: כמובן שהסכמתי לזה מייד.

דוד ביטן: לגבי ה-6 מיליון וה-1,500 הנוספים – הטענה של האוצר, שהם לא ידעו אותה אתמול, שיש בעיית זכאות לגבי ה-1,500 האלה, מבחינתם.

דוד ביטן: למשל, זה ילדים של דיפלומטים, גם דברים מהסוג הזה.

דוד ביטן: אמרתי: אין לי בעיה עם זה.

דוד ביטן: לדעתי, העיקר להוסיף את ה-4,000 האלה, ושיסכמו עם משרד הביטחון לגבי הרכב האוכלוסייה של ה-1,500.

דוד ביטן: לא סתם שאין ל-1,500 האלה כזה סכום.

דוד ביטן: רוב העולים שהם חיילים בודדים הם ב-2,000.

דוד ביטן: ה-1,500 האלה הם יותר משפחות סוציו-אקונומיות, או שהם גרים בבית במקרה הזה, או למשל, ילדים של שליחים.

דוד ביטן: אמרתי לה לתאם את זה עם משרד הביטחון.

דוד ביטן: נושא ה-8 מיליון נסגר.

דוד ביטן: הם כבר יוציאו הודעה שכל החיילים הבודדים ששוחררו מהצבא והיו זכאים ל-4,000 שקל, יהיו זכאים לעוד 4,000 שקל, ובכך סגרנו את הבקשה.

טלי פלוסקוב: ישר כוח, הישג ראשון.

מרב תורג'מן: הם לא צריכים להגיש בקשה נוספת?

דוד ביטן: אני לא יודע, תבררו את זה.

דוד ביטן: לא יודע, זה כבר הליך פורמלי.

דוד ביטן: אני חושב שהם לא צריכים.

דוד ביטן: את צודקת, אפשר לסכם את זה עם האוצר.

דוד ביטן: הם לא צריכים כי יש להם הסכם שכירות כבר מונח, והם יקבלו את זה מייד.

דוד ביטן: כל היתרון הוא בזה שאין צורך בתיקון חקיקה וזה באופן מיידי והם יקבלו את הכסף.

דוד ביטן: את צודקת, אדבר איתם על זה.

דוד ביטן: אלה שהם הגישו את כבר חוזה השכירות וכבר קיבלו את ה-4,000 צריכים לקבל את זה באופן מיידי.

טלי פלוסקוב: אוטומטית, נכון.

דוד ביטן: מנהלת הוועדה הפנתה את תשומת ליבי היום, אבל גם קיבלתי את המידע גם מגורם אחר עוד לפני שאמרת לי, שלצערי הרב בגלל הקורונה, ואני לא יודע מי נתן להם הסמכה ואישור כזה, הם עצרו פתיחת בקשות חדשות עד הראשון ביולי.

קריאה: כן, אבל הנושא טופל על-ידי השרה שלנו, הוא שוחרר כבר אתמול בבוקר אחרי טיפול שעשתה השרה.

דוד ביטן: היום הם שחררו את זה.

דוד ביטן: אני לא מבין למה עשו את זה כי מאז שאדם פותח תיק ועד שאדם עולה עוברת חצי שנה, אז מה הרעיון פה?

דוד ביטן: גם ככה עולים מהיום להיום, אין דבר כזה.

דוד ביטן: זה ממש חוצפה לעשות דבר כזה.

דוד ביטן: עצרו את העלייה.

אופיר סופר: אני קיבלתי פנייה ביום חמישי בשבוע שעבר בעניין הזה.

אופיר סופר: הגשתי שאילתה לשר הפנים על כך שבתקופה המיוחדת הזו שבה אנשים רוצים לעלות לארץ ישראל, אנחנו חוסמים.

דוד ביטן: הם כנראה פחדו שאנשים יעלו עם הקורונה.

אופיר סופר: עזוב, יש גורמים שהיו יכולים לממן ויכולים לממן את מלוניות הבידוד האלה, וזה לא כנסת ישראל, ואין שום סיבה לעצור את זה.

אופיר סופר: זה פשוט חוסר מחשבה, זה פשוט לא יושב לאף אחד בראש.

אופיר סופר: אולי הסיבה שזה נדחה היא בגלל שהחבר'ה בתפוצות לא מצביעים ולא שווים מנדטים.

אופיר סופר: אתמול קיבלתי דחייה לשאילתה, אבל יכול להיות שהתשובה היא: הנה, זה נפתח – תודה רבה.

דוד ביטן: זה נפתח.

דוד ביטן: שכחתי להגיד שאני מודה לשר האוצר על ההיענות המהירה בנושא החיילים הבודדים - כל הכבוד לו.

דוד ביטן: אילה ממרכז המחקר והמידע, אני מבין שעשית עבודה, בבקשה.

אילה אליהו: תודה רבה.

אילה אליהו: כבוד היושב-ראש, כבוד חברי הכנסת, אני אילה אליהו ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.

אילה אליהו: הכנו נתונים בנושא עלייה לישראל בתקופת משבר הקורונה.

אילה אליהו: המסמך עלה לאתר הוועדה ויעלה לאתר מרכז המחקר והמידע של הכנסת לאחר הדיון.

אילה אליהו: תקופת הקורונה השפיעה על תנועה גלובלית, הטיסות הופסקו, הייתה חובת בידוד למי שהגיע מחו"ל, ולכן זה השפיע באמת על נושא העולים.

אילה אליהו: נתמקד בשלוש קבוצות: אלו שהגישו בקשות בחו"ל לעלייה, כמו שאמר היושב-ראש, העולים החדשים עצמם וישראלים שרצו לחזור לישראל ונחשבים לתושבים חוזרים.

אילה אליהו: נתחיל עם מגישי בקשות לעלייה.

אילה אליהו: אנחנו רואים שבתקופת הקורונה היו בסך הכול פחות בקשות בהשוואה לאותה תקופה בשנה הקודמת.

אילה אליהו: היו 6,201 בקשות לעלייה מכלל המדינות, בהשוואה ל-7,658 בשנה שלפני.

אילה אליהו: אבל יש הבדל משמעותי בין המדינות.

אילה אליהו: אם מסתכלים על מדינות חמ"ע, אנחנו רואים שהייתה ירידה משמעותית במספר הבקשות בתקופת המשבר לעומת השנה הקודמת, עם 1,755 בקשות לעומת 4,687 בשנה שעברה, וזאת מכיוון שלשכות הקשר היו סגורות ואנשים לא היו יכולים להגיש בקשות.

אילה אליהו: לעומת זאת, במדינות אחרות, כמו: צפון אמריקה ומערב אירופה, אנחנו רואים דווקא עלייה במספר הבקשות.

אילה אליהו: אם מסתכלים ספציפית על ארצות הברית וקנדה, אנחנו רואים שהחל מאפריל וממשיך במאי וביוני, יש עלייה גדולה במספר הבקשות – פי 2 בקשות באפריל, פי 3 במאי ופי 8 במחצית הראשונה של יוני, מהנתונים שקיבלנו מ"נפש בנפש".

אילה אליהו: נעבור לעולים – מספר העולים בתקופת משבר הקורונה היה נמוך ממספרם בחודשים שלפני, וגם בשנה שלפני, עם סך הכול 2,693 עולים בהשוואה ל-9,077 בשנה שלפני.

אילה אליהו: אנחנו כן רואים שבחודש מאי היו יותר עולים - 957, לעומת חודש אפריל שלפניו - 362.

אילה אליהו: אם מסתכלים על המדינות שמהן הגיעו עולים שהן: רוסיה, אוקראינה, ארצות הברית, צרפת ואתיופיה, אנחנו רואים בכולן שהייתה ירידה במספר העולים בין מרץ לאפריל ואחר כך עלייה מאפריל למאי.

אילה אליהו: נעבור לתושבים החוזרים.

אילה אליהו: אנחנו רואים שהיו פחות תושבים חוזרים בתקופת הקורונה בהשוואה לאותה תקופה בשנה שלפני.

אילה אליהו: עם זאת, אנחנו רואים שבתחילת משבר הקורונה, בחודש מרץ, הייתה עלייה וגידול במספר התושבים החוזרים עם 556 תושבים חוזרים בהשוואה למרץ בשנה שלפני כן, ומכמה מדינות עלו פי 1.5, פי 2, פי 3 תושבים חוזרים בהשוואה לתקופה שלפני כן.

אילה אליהו: אם מסתכלים על מספר השנים שאותם תושבים חוזרים שהו בחו"ל, היו כ-40% מהתושבים החוזרים שהגיעו שחזרו אחרי יותר מעשר שנים בחו"ל.

אילה אליהו: לסיכום, ראינו שבסך הכול היו פחות בקשות לעלייה לישראל, אבל יותר בקשות מצפון אמריקה ומערב אירופה, וירידה במספר הבקשות במדינות חבר המדינות בגלל סגירת לשכות הקשר, ואנחנו ראינו ירידה במספר העולים ובמספר התושבים החוזרים עקב ביטולי הטיסות וחובת הבידוד למגיעים לישראל.

אילה אליהו: תודה.

דוד ביטן: האם יש לחברי הוועדה שאלות?

אנדרי קוז'ינוב: מדובר פה על בין 50,000 ל-100,000, על סמך מה הצפי הזה?

קריאה: אני לא קיבלתי את - - -

אופיר סופר: את אומרת שמצפון אמריקה יש יותר פניות?

אילה אליהו: כן, מצפון אמריקה ומערב אירופה ראו יותר הגשת בקשות לעלייה.

אופיר סופר: האם את יכולה להגיד עלייה באחוזים?

אילה אליהו: ראינו שמצפון אמריקה וקנדה היה בין פי 2 לפי 8.

אופיר סופר: ומערב אירופה?

אילה אליהו: מייד אבדוק זאת.

שי פלבר: לגבי הנתונים – רק כדי לסבר את האוזן, מבחינת פוטנציאל ועולים, שאלת לגבי מערב אירופה וצפון אמריקה, בצרפת בחודש מאי בלבד נפתחו לנו 465 תיקי עלייה של מועמדים לעומת 193 בשנה קודמת.

שי פלבר: במאי לבד ב-2019 נפתחו לנו 275 תיקי עלייה, במאי כרגע - 1,031, גידול של 275%.

אופיר סופר: לא הבנתי.

אופיר סופר: שניהם אמרת מאי.

אופיר סופר: אמרת מאי צרפת, ומה עוד אמרת?

שי פלבר: זה בצרפת במאי ובאפריל.

שי פלבר: אם נדבר על צפון אמריקה, אז בהחלט אנחנו מסכימים.

שי פלבר: בחודש מאי 2019 נפתחו 452 תיקים, בחודש מאי 2020 – 786, זאת אומרת, גידול של 74%.

שי פלבר: במאי – המספרים מדהימים, אני חייב לומר.

שי פלבר: מאי שנה שעברה נפתחו 623 תיקי עלייה, עכשיו נפתחו לנו 1,607 - גידול של 158%.

דוד ביטן: מה זה "נפתחו"?

דוד ביטן: אתם הרי מנעתם את הרישום אז איך נפתחו?

שי פלבר: לא, אני רוצה להבהיר.

שי פלבר: בכל תקופת הקורונה, כל מי שרצה לפתוח תיק עלייה היה יכול לפתוח תיק עלייה ולהתקדם בתהליך.

שי פלבר: לא מנענו מאף אחד, נהפוך הוא.

דוד ביטן: אז מה זה הסיפור הזה של עד ה-1 ביולי?

שי פלבר: רק האשרה עצמה, אבל לגבי כל הכנת תיק העלייה – יש לנו מוקד טלפוני בחמש שפות 24/6 וכו', ואיפה שנסגרו משרדים ופיזית אי-אפשר היה להגיע, כל פתיחת התיק נעשתה באופן דיגיטלי.

שי פלבר: יתרה מזו, אני רוצה גם לציין שבתקופה הזו המשכנו לקדם תיקי עלייה.

שי פלבר: לא יכולנו לראיין מועמדי עלייה בגלל סגירת המשרדים, ונכון להיום ביצענו מעל 630 ראיונות עלייה באמצעות זום.

שי פלבר: קיבלנו אישור ממשרד הפנים ולמעשה כל מי שרצה להתקדם בתהליך, התקדם בתהליך.

דוד ביטן: מה המשמעות שאין אשרה?

שי פלבר: שאתה לא יכול לעלות.

דוד ביטן: האם לא לוקח זמן עד שאתה פותח תיק ועד שאתה עולה?

שי פלבר: בעת שאתה פותח תיק, במקרה הסביר זה לפחות בין חודשיים לשלושה למסמכים וכו'.

דוד ביטן: האם הנושא הזה השפיע במשהו?

שי פלבר: לא בצורה דרמטית.

שי פלבר: אני שמח שבאמצעות השרה ועבודה משותפת, הפקק הזה שוחרר.

שי פלבר: אנחנו אתמול, יחד עם משרד העלייה והקליטה, נפגשנו עם משרד החוץ כדי לוודא שהם ערוכים כבר להתמודד עם הוויזות שצריכים להגיש עבור אותם עולים.

אנדרי קוז'ינוב: שי, התייחסת בנתונים שלך לגבי צפון אמריקה ואירופה.

אנדרי קוז'ינוב: האם תוכל להתייחס לנתונים של ברית המועצות לשעבר?

שי פלבר: אנחנו לא פותחים תיקים, זה באמצעות "נתיב".

דוד ביטן: ראש "נתיב", בבקשה.

נטע בריסקין פלג: "נתיב" אמונה על המרחב הפוסט סובייטי שרוב העלייה מגיעה משם.

נטע בריסקין פלג: בחודשים האלה כל השגרירויות היו סגורות ולכן לא הייתה קבלת קהל בלשכת הקשר "נתיב".

נטע בריסקין פלג: אם אני מתייחסת למה ששי אמר, 600 – 1,000 פניות, אנחנו מדברים בשנה שעברה על 43,000 פניות ל"נתיב" מהמרחב הפוסט סובייטי, צפון אמריקה, מזרח אירופה ואירופה, לכאלה שנולדו בברית המועצות לשעבר.

נטע בריסקין פלג: זאת אומרת, אנחנו מטפלים בכל ילידי ברית המועצות לשעבר בכל העולם.

נטע בריסקין פלג: הצפי שלנו מייד אחרי קורונה הוא למעל 60,000 פניות.

דוד ביטן: כמה יהודים יש או בעלי זכות?

נטע בריסקין פלג: אני מדברת על פניות.

נטע בריסקין פלג: מתוכן אנחנו בערך מאשרים, זכאי חוק השבות, כ-65%, אבל עדיין צריך לטפל בכל הפונים כדי לבדוק את זכאותם.

נטע בריסקין פלג: יש כאלה שחסר להם מסמכים והם פעם נוספת וכדו'.

נטע בריסקין פלג: אני מתריעה שכרגע היום, מייד בתום תקופת הקורונה, אנחנו לא נדע בגלל בעיות כוח אדם ובגלל בעיות תקציב להתמודד עם כמויות כאלה של פונים.

נטע בריסקין פלג: לפני הקורונה, במוסקבה, ברוסיה, היו כבר חמישה חודשי המתנה.

נטע בריסקין פלג: זאת אומרת, אדם שהיה רוצה להתקבל ל"נתיב" לבדיקת זכאות חיכה חמישה חודשים.

נטע בריסקין פלג: אין לי מושג מה הולך להיות.

דוד ביטן: מי מממן את "נתיב"?

נטע בריסקין פלג: קודם כול, אנחנו יחידת סמך של משרד ראש הממשלה, אנחנו בתקציב של רוה"מ.

דוד ביטן: האם יש לכם בעיות תקציב?

נטע בריסקין פלג: מאוד קשות.

נטע בריסקין פלג: אנחנו היום בקושי מכסים את הקשיחות.

נטע בריסקין פלג: התקציב קוצץ במהלך שנים, גם תקנים.

נטע בריסקין פלג: אני רוצה להתריע לגבי הקיץ הזה.

נטע בריסקין פלג: חוזרים לנו קונסולים שליחים ולא אושר לי על-ידי אג"ת לפתוח קורס שליחים.

נטע בריסקין פלג: זאת אומרת, אין לי גם כוח אדם לקבל את האנשים האלה.

נטע בריסקין פלג: השר אלקין קיבל מינוי, עבר ביום ראשון, כשר ממונה מטעם רוה"מ על "נתיב".

נטע בריסקין פלג: אני אפגש איתו ביום ראשון ואציג את הדברים, אבל אני מתריעה ש"נתיב" היא תחילת התהליך.

נטע בריסקין פלג: בלי הבדיקות שלנו לבדיקות זכאות אין המשך, לא לסוכנות, לא למרכז קליטה, לא למשרד הקליטה, לאף אחד.

נטע בריסקין פלג: תודה רבה.

דוד ביטן: האם עוד מישהו רוצה לדבר?

דגנית סנקר: אני דגנית ואני מנהלת אגף בכיר לעידוד עלייה ולתושבים חוזרים במשרד העלייה והקליטה.

דגנית סנקר: קודם כול, ברכות להרכב החדש.

דגנית סנקר: אני רוצה להתחיל ולומר שהשרה קיימה ישיבות עם משרד החוץ ועם רשות האוכלוסין, עם הסוכנות, במטרה באמת לסדר את האבסורד הזה של חוסר מתן אשרות עלייה.

דגנית סנקר: נכון לאתמול בבוקר, כולנו קיבלנו מייל שהעננה הזו הוסרה.

דגנית סנקר: אנחנו באמת נמצאים פה בחלון הזדמנויות.

דגנית סנקר: איילה ושי הטיבו לתאר את הנתונים ולא אחזור על זה.

דגנית סנקר: אנחנו רואים את זה בכל הפרמטרים, בכמות הפניות, בכמות הטלפונים, בכל דרך שלא נסתכל על זה.

דגנית סנקר: אנחנו גם קיימנו ישיבה עם כל השותפים, כולל קרן הידידות, כולל "נפש בנפש", כולל "נתיב" והסוכנות, ואנחנו יודעים לתאר מעבר לנתונים גם תהליכים שקורים.

דגנית סנקר: למשל, נזכיר את האנטישמיות ואת היכולת להתמודד בעולם חדש עם טכנולוגיות חדשות בשוק העבודה, ועוד כהנה וכהנה.

דגנית סנקר: אנחנו מעריכים שכל הדבר הזה, ואפילו דברים פשוטים יותר כמו התמודדות עם מרחק, יש הרבה משפחות שלא היו מורגלות במרחק והקורונה שינתה קצת את כללי המשחק בעניין הזה, ולכן אנחנו ממש שותפים לתחושה שהולך להיות פה גל.

דגנית סנקר: אני רוצה לספר על דברים שנעשו בתקופת הקורונה ממש בקצרה, וזה יוצג מחר חלקית, גם על הטיפול במקבצי הדיור, גם על המענה, איך אתה מתזמן את העולים, איך אתה בודק שהם לא חולי קורונה ושהם לא ידביקו אחרים, איך אתה עוזר ביחד עם הסוכנות להביא אותם למלוניות מתאימות, איך אתה תופר את הדבר הזה מול המל"ל.

דגנית סנקר: התאמנו את השירות שלנו בסניפים ובלשכות באופן שקבלת הקהל הפרונטלית הצטמצמה ממש למינימום אפשרי.

דגנית סנקר: יצרנו קשר עם העולים, בדגש על העולים הקשישים, והיינו שותפים לכל מה שהיה קשור בחלוקת סלי מזון, ואתם בוודאי זוכרים את זה מתחילת הקורונה, ל-220 עולים קשישים מעבר למקבצי הדיור.

דגנית סנקר: אנחנו גם הידקנו את הקשר עם משרדי הממשלה.

דגנית סנקר: יש לנו שותפים שקשורים, גם משרד הרווחה וגם - - -

דוד ביטן: איך אתם מתארגנים לקליטת כמות גדולה מאוד של עולים מבחינה תקציבית?

דוד ביטן: תקציב 2020 הולך להיות מאושר, האם הגשתם למשרד האוצר הגדלת תקציב?

דגנית סנקר: בהחלט, כן.

דוד ביטן: כמה?

דגנית סנקר: אני לא יודעת לומר, אני לא התקציבנית של המשרד.

דגנית סנקר: אני מניחה שזה יעלה מחר בסקירה, אבל אני אומר שהצרכים בהחלט באופן טבעי עולים גדלים בעניין הזה.

דוד ביטן: לדעתי, יבואו 100,00 איש.

דוד ביטן: האם אתם לוקחים את זה בחשבון?

דוד ביטן: מה יעשו אותם?

דגנית סנקר: אני לא בטוחה ש-100,000 איש זה המספר המדויק.

דוד ביטן: נניח שמינימום 100,000 איש יבואו בתוך שנתיים, אלא אם כן נושא הקורונה ייעלם פתאום.

דגנית סנקר: ראשית, הרשויות המקומיות הן שותפות משמעותיות בתהליך הקליטה, שלטון מקומי - - -

דוד ביטן: כן, אבל הן לא נותנות כסף.

דגנית סנקר: אני לא יודעת לענות על כסף.

דגנית סנקר: אני מניחה שכל הדרישות שלנו יוגשו למשרד האוצר, ואני מקווה שהן ייענו.

דגנית סנקר: הן רבות.

דוד ביטן: זה לא יעזור, אתם צריכים להגיש את זה במסגרת הדיונים על התקציב.

דוד ביטן: קחו את זה בחשבון.

דגנית סנקר: ברור, בהחלט.

דגנית סנקר: יושבים על המדוכה בימים אלה.

דגנית סנקר: אני לא יודעת מי הנציג של האוצר, אבל אצלנו אופיר להב התקציבן שלנו - - - ומנכ"ל המשרד.

דגנית סנקר: ישבנו רק אתמול עם אייל.

דוד ביטן: אייל, האם אתם לוקחים בחשבון מבחינת תקציב המדינה שצריך להיות מאושר שהולכת להיות עלייה גדולה?

דוד ביטן: אם תשאירו את אותם תקציבים של 2019, נהיה בבעיות.

אייל מדן: נכון, ישבנו אתמול.

אייל מדן: שלום לכם, אייל מדן, אגף תקציבים, רפרנט עלייה וקליטה.

אייל מדן: כמו שנאמר, אנחנו עכשיו ערב דיוני התקציב.

אייל מדן: הנושא הזה כמו נושאים נוספים וחשובים שהממשלה תצטרך להכריע בהם, יבואו לדיוני התקציב והממשלה תכריע.

אייל מדן: כמובן שהנושא הזה יילקח בחשבון, וכמובן שהנושא הזה חשוב ויש להיערך אליו.

אייל מדן: ההתייחסות לנושא הזה תופיע במסגרת דיוני התקציב.

דוד ביטן: אנחנו מבקשים תשובה מוסמכת, לא חובה עכשיו, האם בדיוני התקציב אתם לוקחים בחשבון במסגרת אגף התקציבים, לא הממשלה, ושאתם ממליצים שאתם צריכים להגדיל את התקציב לקליטת עלייה של קרוב ל-100,000 איש, או שתגיד לי: לא, אם תהיה עלייה, אני אקח זאת מסעיף שונות או מהרזרבה התקציבית, אבל שתהיה התחייבות שזה יעבור ברזרבה.

דוד ביטן: מה יעשו עם העולים שיבואו?

אייל מדן: בנוגע לסל הקליטה ו - - -, כמובן שהדבר הזה נלקח בחשבון, וכמובן שמשרד האוצר יעמוד בחוק וישלם את סל הקליטה כפי שהוא קבוע בחוק.

דוד ביטן: כשאתם בונים את תקציב משרד הקליטה, מה ההערכה של העולים שלפיה בניתם את התקציב?

דוד ביטן: האם יש לכם הערכה?

אייל מדן: תוך דיוני התקציב נשב עם משרד העלייה והקליטה והם יגישו לנו את התחזיות.

אייל מדן: כשנדע טוב יותר את הצרכים, נבנה את ההערכה.

דוד ביטן: זה עדיין לא טופל.

אייל מדן: זה יטופל במסגרת דיוני התקציב שעדיין לא החלו.

דגנית סנקר: אני לא אחראית, אעביר את המסר.

דוד ביטן: אני מבקש שתיקחי את זה בחשבון.

דוד ביטן: את הרי יודעת שתהיה עלייה גדולה מאוד, ואני מבקש שתיקחו את זה בחשבון בהערכות התקציביות שאתם מגישים למשרד האוצר.

דוד ביטן: אם לא תגישו הם יגידו: לא אמרו לנו.

דגנית סנקר: אדוני היושב-ראש, הוגש גם הוגש.

קריאה: הגשתם תקציב לשנת התקציב?

דגנית סנקר: זה נמצא בתוך הדיונים – בהחלט, כן.

דוד ביטן: מהי ההערכה שלכם לגבי העלייה בשנת 2020?

דגנית סנקר: אני מניחה שזה יהיה פחות מ-50,000.

דגנית סנקר: סדר גודל של בין 40,000 ל-50,000.

שי פלבר: בשנת 2019 עלו 35,000 עולים.

שי פלבר: אנחנו עובדים יחד.

דוד ביטן: היא אומרת שרק ב"נתיב" הוגשו 60,000 בקשות, כשמתוכם 35,000 רק מרוסיה.

דוד ביטן: אני לא חושב, אני חושב שהעלייה תהיה גדולה מאוד ב-2020 - 2021.

דגנית סנקר: ראש "נתיב" אומרת שיהיו 60,000 עולים בשנה הבאה?

נטע בריסקין-פלג: צפי לכל העולם.

שי פלבר: אבל 40,000 יאושרו, כ-35%.

נטע בריסקין פלג: הוא צודק.

נטע בריסקין פלג: אמרתי - 60,000 צפי של פניות, אנחנו לא נאשר - - -

דוד ביטן: ברור שלא תאשרי, יש כאלה שלא מגיע להם.

דוד ביטן: רק "נתיב" זה כ- 30,000 איש.

דוד ביטן: ברור שזה יהיה הרבה יותר גבוה.

דוד ביטן: בצרפת – 100% - - - נציגת "נתיב" ונציג הסוכנות, לדעתי, אחד מגורמי העלייה שיהיה הוא דווקא הטיפול הרפואי.

דוד ביטן: בארצות הברית הטיפול הרפואי הוא בעייתי מבחינת מימון, אבל בישראל כל אחד מקבל טיפול רפואי.

דוד ביטן: בעידן הווירוסים אנשים יעלו גם בגלל הטיפול הרפואי – קחו זאת בחשבון.

דוד ביטן: הטיפול הרפואי ישפיע אפילו יותר מהאנטישמיות על העלייה.

שי פלבר: ברשותך, אדוני היושב-ראש, אני מבקש להעלות שלוש נקודות מדוע אנחנו צופים גידול בעלייה, אני חושב שצריך להתייחס לכך לפני תחילת הדיון: ראשית, קהילות יהודיות שמחזיקות קהילות מבחינת נפגעו דרמטית מבחינת יכולת כספית.

שי פלבר: הסוכנות היהודית סיימה לחלק כרגע קרן הלוואות מיוחדת של 10 מיליון, וחילקנו כבר 8.5 מיליון דולר לקהילות במצוקה.

שי פלבר: קהילות שבנויות על תרומות או על נכסים לא יכולות להחזיק את התשתיות כפי שהן החזיקו בעבר.

דוד ביטן: והקהילה תושפע מכך.

שי פלבר: נכון.

שי פלבר: הסוגיה השנייה היא כמובן עניין האנטישמיות.

שי פלבר: אנחנו רואים את זה באופן בולט יותר ויותר.

שי פלבר: בצרפת, למשל, ראינו כדוגמה את הסרטונים.

שי פלבר: שלישית, בסופו של דבר, ישראל ויכולותיה נתפסת כמי שטיפלה בקורונה הרבה יותר טוב מהרבה מדינות אחרות בעולם.

שי פלבר: השיקול הרפואי, גם אם אתה יכול לממן אותו במקומות מסוימים באופן עצמאי, בסופו של דבר, בטח במדינות אמריקה הלטינית, ואפילו בצפון אמריקה, מבינים שבישראל ניתן לקבל טיפול איכותי בעלות מינימלית.

דוד ביטן: ובאופן מיידי כשאתה עולה.

שי פלבר: ישנו גם הפן הכלכלי.

שי פלבר: הרבה אנשים איבדו את פרנסתם ואת עסקיהם והאנשים האלה מחפשים פתרונות ואנחנו צריכים להיות ערוכים לכך.

שי פלבר: גם פה יש כרגע שוק תעסוקתי בעייתי.

דוד ביטן: מה הצפי שלכם, של הסוכנות היהודית, לגבי העלייה השנה?

שי פלבר: אנחנו עוד נשב על המספרים כי אני רוצה לראות איך חודש יולי מתנהג.

שי פלבר: אני חושב שאפשר להגיע ל-45,000 עולים ומעלה.

דוד ביטן: נראה לי שההערכה שלך מצומצמת הפעם.

דוד ביטן: אם שנה שעברה זה היה 35,000, זה לא יכול להיות 35,000.

שי פלבר: לא, אמרתי 45,000 ומעלה.

דגנית סנקר: לא אמרנו 35,000, אבל זה הערכות של הגופים.

אופיר סופר: הם מנמיכים ציפיות כדי שנופתע לחיוב.

דוד ביטן: חבר הכנסת אלכס קושניר, אתה איש מקצוע.

דוד ביטן: היית מנכ"ל משרד הקליטה, מה אתה אומר?

אלכס קושניר: אני חושב שהדיון הזה על השאלה האם זה יהיה 35,000, 45,000 או 55,000 או 100,000 פחות רלוונטי כי אנחנו לא יודעים איך הדברים יתפתחו.

דוד ביטן: זה חשוב כי הם בונים את תקציב המדינה.

דוד ביטן: אתה יודע מה יקרה אם לא יהיה כסף.

אלכס קושניר: ישבנו על זה ובנינו אפילו כלי אקונומטרי שמודד ונותן צפי לכמות העולים שאמורים להגיע בשנים הקרובות כתלות בכל מיני גורמים אקסוגניים.

אלכס קושניר: אני לא יודע אם הם משתמשים בכלי הזה או לא.

דגנית סנקר: משתמשים, אבל הקורונה זה משהו שלא היה וקשה להתמודד איתו.

אלכס קושניר: אם אני הייתי עכשיו צריך לבנות את התקציב, הייתי הולך על שני תסריטים: תסריט אחד שהוא תסריט נמוך מבחינת כמות עלייה והתסריט השני הכי גבוה מבחינת עלייה, ומשחק עם זה, ומשאיר במידה ויש איזושהי הקצנה לטובה מבחינתנו כי עלייה זה דבר מאוד מבורך.

אלכס קושניר: הרי תהליך העלייה זה לא משהו מיידי, תהליך העלייה מתחיל איפשהו ומסתיים רק אחרי כמה שנים בארץ.

אלכס קושניר: אם לא נתייחס לזה כאל תהליך שלם, נפספס כאן את הנקודה.

אלכס קושניר: נטע דיברה על תקצוב חסר ב"נתיב".

אלכס קושניר: הייתי גם מנכ"ל משרד הקליטה וגם הייתי ממלא ראש "נתיב" לפני שנטע מונתה, ואני אומר לך שאנחנו התמודדנו עם זה כל כך הזמן ואני בטוח עכשיו שהמצב עכשיו הרבה הרבה יותר חמור.

אלכס קושניר: אם לנטע לא יהיו נציגים וקונסולים אף אחד לא יגיע לפה וכולם ייתקעו שם.

דוד ביטן: עזוב קונסולים, היא אומרת שאין לה פקיד.

דוד ביטן: בואו נגדיל לה, קודם כול, את העובדים.

אלכס קושניר: הפקיד זה הקונסול.

אלכס קושניר: בסוף יש לה מישהו שיושב ברוסיה או באוקראינה, שמקבל קהל ונותן אשרת עלייה.

אלכס קושניר: זה אותו פקיד, אותו קונסול, שבלעדיו אנשים לא יכולים לעלות.

דוד ביטן: הפקיד הזה נחשב קונסול?

נטע בריסקין פלג: זה שליחים קונסולים בסטטוס דיפלומטי, בוודאי.

אלכס קושניר: אני יודע שלמשרד הקליטה יש פתרונות תעסוקה מגוונים לעולים, אבל שוק התעסוקה בארץ משתנה היום, וזה לא אבטלה של 4% אלא זו אבטלה של 40%.

אלכס קושניר: לכן, התחרות על מקומות העבודה תהיה הרבה יותר משמעותית.

אלכס קושניר: לעולה יש חיסרון מובנה מההתחלה.

אלכס קושניר: משרד הקליטה צריך לחשוב איך מייצרים פתרונות תעסוקה נוספים כאן כדי שהדברים האלה יקרו.

אלכס קושניר: אותו דבר לגבי האולפנים.

אלכס קושניר: אני יודע שבתקופת הקורונה גם האולפנים העירוניים היו סגורים וגם הפרטיים.

דוד ביטן: מי אחראי על האולפנים?

דוד ביטן: האם זה באחריות הסוכנות?

דגנית סנקר: זה נחלק היום בין האגף לחינוך מבוגרים אצל אלקין והפרטיים אצלנו.

דוד ביטן: היום כל שר לקח איזה אגף ואנחנו לא יכולים לדעת מי מטפל במה.

אלכס קושניר: אני מתקדם לפי נקודות כדי שאנשים יבינו איך יבינו איך הולך תהליך הקליטה ומה חשוב.

אלכס קושניר: העולה לא יכול להשתלב ללא יכולת שפה מדוברת, חבריי אנדרי קוז'ינוב ויואל רזבוזוב העלו לפני שבוע נקודה מאוד מאוד חשובה.

אלכס קושניר: האולפנים היו סגורים בזמן הקורונה, והעולים שנמצאים פה עכשיו המשיכו לקבל סל קליטה, אבל היום הם צריכים לחזור ללימודים וכבר אין להם סל קליטה, ולכן הם יעזבו את האולפנים.

אלכס קושניר: עולה שמגיע מקבל סל קליטה במשך שישה חודשים כדי שבמהלך ששת החודשים האלה הוא ילמד את השפה.

אלכס קושניר: בזמן הקורונה העולים לא למדו באולפנים ולא יכלו לצאת לעבודה.

אלכס קושניר: עכשיו הם רוצים להמשיך ללמוד אבל אין להם דרך להתפרנס.

דוד ביטן: אתה אומר שצריך להאריך לו את סל הקליטה בחודשיים?

אלכס קושניר: לגמרי.

אנדרי קוז'ינוב: פנינו ויהיה לנו דיון מיוחד ונפרד בנושא סל קליטה והאולפנים.

אלכס קושניר: יואל רזבוזוב ואנדרי קוז'ינוב העלו הצעה מצוינת בנושא זה, ואני חושב שחייבים לאמץ אותה ולעבוד.

אלכס קושניר: שמעתי את אייל מדבר על תקצוב סל קליטה.

אלכס קושניר: אני רוצה שנבין שסל קליטה הוא תקציב קשיח.

אלכס קושניר: יש חוק שכל עולה שמגיע, מקבל סל קליטה.

דוד ביטן: התקציב נובע ממספר העולים.

אלכס קושניר: כן, אבל יש פה גם תקציבים נוספים שצריכים להילקח בחשבון כמו: תעסוקה ולימוד השפה.

אלכס קושניר: אני יודע שבשנה הזו ובשנה הקודמת קוצצו תקציבי העבודה ברשויות בגלל בעיות תקציב.

אלכס קושניר: צריך להבין שיש פה קשר הדוק.

דוד ביטן: מה המשמעות התקציבית של הארכת סל הקליטה בחודשיים?

אנדרי קוז'ינוב: לא חודשיים.

אנדרי קוז'ינוב: נערוך דיון נפרד בסוגיה המורכבת הזו.

אלכס קושניר: זה לא מורכב.

אלכס קושניר: באופן גס, קח גג 15,000 איש ותכפיל את זה ב-4,000 שקל כפול 2.

אנדרי קוז'ינוב: בין 15,000 ל-20,000 איש שעלו בשנה חצי האחרונה לפני הקורונה.

שי פלבר: יש לנו המון עולים בתוכניות צעירים.

שי פלבר: היו לנו כמעט 3,000 עולים בתוכניות במרכזי קליטה לצעירים שיצאו לחל"ת או שפוטרו מהעבודה.

שי פלבר: אנחנו אפשרנו להם להישאר במרכזי הקליטה שלנו עוד כחודשיים נוספים בעלות מופחתת מתוך דאגה שהם ייפלטו היום לשוק התעסוקה מבלי יכולת כלכלית- דבר שיכול להוות סכנה לאותם צעירים.

שי פלבר: הם אכן ייתקלו בקשיים לאחר שתסתיים השהות שלהם.

אלכס קושניר: אנדריי העלה נושא מאוד מאוד חשוב.

אלכס קושניר: אני אומר את הדברים בכוונה משום שנציג משרד האוצר נמצא פה והוא מקשיב לי.

אלכס קושניר: אני יודע שמדובר בחוק אבל אנחנו חייבים למצוא דרך, כי אחרת אנחנו שמים פה מכשול בפני אותם עולים שבסופו של דבר לא יוכלו להיקלט בארץ כמו שצריך בגלל שחסרות שעות אולפן.

אלכס קושניר: אנחנו יודעים שעולה צריך לסיים 500 שעות באולפן, וצריך לקיים דיון נפרד על איכות ההוראה כי היא לא מספיק טובה והיא לא מאפשרת להיקלט בשוק העבודה.

אלכס קושניר: ברשויות המקומיות יש היום תפקיד שנקרא פרויקטור.

אלכס קושניר: תפקיד הפרויקטור הוא ללוות את העולה מרגע נחיתתו בארץ וללוות אותו בנבכי הבירוקרטיה בישראל, וברוך השם לא חסר.

אלכס קושניר: אני מאוד מקווה שגם בתקציב הזה של 2019 וגם בתקציב 2020 לא יהיה קיצוץ, אלא להיפך.

אלכס קושניר: צריך לראות איך מגדילים את התקנים של הפרויקטורים מתוך הבנה שכנראה יגיעו יותר עולים שכנראה ייתקלו ביותר קשיים.

דגנית סנקר: אנחנו בדיון שנוגע לקורונה, יש לי בקשה לגבי הפרויקטורים ואני חושבת שזה בסמכות הוועדה.

דגנית סנקר: הפרויקטורים, מנהלי מחלקות קליטה, לא הוגדרו כחיוניים על-ידי מרבית הרשויות המקומיות במשבר הקורונה ובזמן שהיה שיא של עולים שהגיעו.

דגנית סנקר: אני מבקשת באמצעות

דגנית סנקר: כם לפנות גם למשרד הפנים ולטפל בזה לקראת הגל הבא.

דגנית סנקר: הם לא נכנסו ב-30%.

דוד ביטן: אבל כולם כבר חזרו עכשיו לעבודה.

דוד ביטן: אם יהיה גל שני – כן.

דוד ביטן: היועצת המשפטית מבקשת להבהיר, בבקשה.

מרב תורג'מן: אני מבקשת להבהיר לגבי סל הקליטה.

מרב תורג'מן: חבר הכנסת קושניר דיבר על כך שסל הקליטה הוא בחוק וגם ההסדר.

מרב תורג'מן: אני רוצה להזכיר שאומנם הזכאות הכללית קבועה בחוק סל הקליטה, ויש הסמכה לקבוע את זה בתקנות, שלא נקבעו, ולכן זה בהוראות נוהל של משרד העלייה והקליטה.

מרב תורג'מן: אבל לא נדרש כאן תיקון חוק כדי לעדכן את סל הקליטה או להאריך אותו או לקבוע כל זכאות אחרת.

אלכס קושניר: אני לא בטוח שאת צודקת, כי בזמנו, כשהייתי מנכ"ל, ורציתי לשנות את זה, היועצת המשפטית שלי אמרה שאני חייב לשנות חוק.

מרב תורג'מן: אני לא מכירה את זה, צר לי.

דוד ביטן: מור, בבקשה.

דוד ביטן: יש לך שתי דקות.

מור דהן: שלום לכולם.

מור דהן: אני הגעתי מלוס אנג'לס בתקופת הקורונה.

מור דהן: אצלי הסיפור היה קצת שונה.

מור דהן: הייתה לי חריגה בימים.

מור דהן: המספר הכולל של הימים מבחינת כניסות יציאות ושלי מהארץ לארצות הברית היה בסך הכול חמש שנים, עם חריגה של עשרה ימים, ולכן ביטלו לי את התושבות.

מור דהן: הקורונה נתנה לי את הפוש האחרון להגעתי לארץ.

מור דהן: אבל ביטלו לי הכול: אין לי ביטוח רפואי, אין לי ביטוח בריאות, אין לי כלום.

מור דהן: הגעתי עם תינוקת בת שנה ושלושה חודשים ואיך לי דרך להתנהל, אני קצת תקועה.

מור דהן: הגעתי ב-23 במרץ והתחלתי את התהליך באמצע אפריל כשהמשרדים התחילו להיפתח, ועד עכשיו אני מחכה.

שלומית אבינח: מור, אני שלומית מנהלת הוועדה.

שלומית אבינח: הזמנו אותך לדיון כי יש לי כמה שאלות אלייך: ראשית, כמה זמן שהית בלוס אנג'לס.

שלומית אבינח: שנית, האם כשהגעת לארץ כל משרד ומשרד אמר לך מהן הזכאויות שלך, ואם כן, מי אמר לך.

מור דהן: כמו שאמרתי, במצטבר חמש שנים שהיתי מחוץ לארץ.

מור דהן: למרות שכן הגעתי, הם ספרו לי חמש שנים במצטבר.

מור דהן: בשביל לבטל לי את התושבות, הם ספרו לי את מספר הימים, במצטבר זה חמש שנים.

שלומית אבינח: זה הגדרה של תושב חוזר.

קריאה: כשהיא הייתה בארץ כל שנה – ברור.

קריאה: זה מבחן התושבות.

קריאה: לא ביטלו אזרחות, שלא יובהר פה אחרת.

מור דהן: לא אזרחות, תושבות.

שלומית אבינח: אני מבינה שביטלו לך את המעמד של תושב חוזר ושלא רוצים לתת לך את המעמד של תושב חוזר.

שלומית אבינח: האם את יודעת מה הזכויות שלך כתושבת חוזרת?

שלומית אבינח: האם כשפנית מישהו אמר לך מה הזכויות שלך?

מור דהן: לגבי התהליך שהיה - קודם כול, הביטוח לאומי שלח אותי למשרד הפנים כי הוא נתקל בקשיים מולי.

מור דהן: גם משרד הפנים נתקל בקשיים מולי והוא שלח אותי למשרד הקליטה.

מור דהן: ממשרד הקליטה הגעתי אליכם, לוועדה המכובדת, על מנת שתתנו לי פתרון למצב.

מור דהן: אני באמת כבר אובדת עצות.

דגנית סנקר: אני מוכנה לענות.

דגנית סנקר: אני מבינה שאת היית בלשכה ב-24 במאי, והבקשה שלך הוגשה ב-25 במאי.

דגנית סנקר: אנחנו נדון השבוע ונקבל תשובה בעניינך.

דגנית סנקר: אני מניחה ומקווה ש - - -

מור דהן: תודה רבה.

דוד ביטן: זה כמו הארכת מועדים.

דוד ביטן: גם בתי המשפט קיבלו בזמן הקורונה הגשת ערעורים.

דוד ביטן: אותו הדבר פה, זה הגיוני.

דגנית סנקר: אנחנו נדון בערעור שלה, הוא לא הוגש בזמן.

דגנית סנקר: אני רוצה לספר לוועדה ולמור שמשרד העלייה והקליטה מפעיל בתים ישראלים בצפון ארצות הברית ובכל העולם, שאמורים לטפל בפניות התושבים החוזרים טרם עלייתם.

דוד ביטן: יש פה עניין עקרוני האם הקורונה מאריכה את המועדים.

דוד ביטן: לדעתי, זה מאריך את המועדים כיוון שגם השופטים ובתי המשפט האריכו את המועדים.

דוד ביטן: אתם צריכים לתת פה החלטה עקרונית שתחול לא רק על המקרה הזה אלא לרוחב .

דגנית סנקר: אנחנו נדון.

דגנית סנקר: גם אם היא הייתה פונה עוד חודש, היינו דנים בה.

דגנית סנקר: הבעיה היא לא הדיון.

דוד ביטן: אני אומר לך שזו הגישה שלנו, היא הגיונית וסבירה.

דוד ביטן: תדונו, אין שום סיבה שזה לא יקרה.

מרב תורג'מן: הכוונה היא לא מבחינת הארכת מועדים אלא קיצור מועדים וגמישות במקרה הזה.

מרב תורג'מן: זאת אומרת, לכאורה חסרים לה עשרה ימים לצורך מבחן התושבות, והשאלה היא האם אתם יכולים להתחשב בעניין הזה בזמן הקורונה שהיה למעשה קטליזטור לעלייה שלה.

דגנית סנקר: אנחנו בהחלט יכולים להתחשב.

דגנית סנקר: גם אלמלא הקורונה גם היינו מתחשבים, אבל זה עדיין מצריך בדיקה ואישור כי את בוודאי מבינה שאנחנו חייבים.

דגנית סנקר: הרי אם מישהו היה חמש שנים בחו"ל, אבל ארבע שנים וחצי היה בארץ, אנחנו הרי לא נאשר לו.

דגנית סנקר: לכן, בדיקות אלה מחויבות המציאות.

דגנית סנקר: אנחנו נבדוק ונמצא את הפתרון.

דוד ביטן: תבדקו, אבל אנחנו אומרים לכם שבגלל הקורונה אתם צריכים להראות גמישות רוחבית.

דוד ביטן: היום זה מור, מחר זה מישהו אחר.

דגנית סנקר: מובן, מוסכם לחלוטין.

מור דהן: ארזתי את המזוודות ואת הילדה ותוך יומיים הזמנתי כרטיס טיסה.

מור דהן: הגעתי עם ארבע חולצות ושני זוגות מכנסיים, זה הכול.

דוד ביטן: תודה, מור.

דוד ביטן: יעל, בבקשה.

יעל ולצר: שלום, אני אתן את הסיפור שהופיע בכתבה ב"ידיעות אחרונות" ביום שישי שעבר.

יעל ולצר: אני מתייחסת לאלו המבקשים לעלות מארצות הברית וממדינות צפון אמריקה, לא בדקנו את יתר המקומות.

יעל ולצר: אני חייבת לומר לכם שבלילות האחרונים אני לא ישנה בגלל הפרשי השעות ואני רואה את ההתכתבויות בקבוצות הווטסאפ שנפתחו, והרושם שאני מקבלת הוא שהם באמת הולכים שם לאיבוד.

יעל ולצר: אני מבינה שאחד הקשיים הכי גדולים שלהם הוא בהבאת הילדים מכיוון שהם לא רשמו את הילדים שנולדו בקונסוליה מסיבות שונות, וכרגע הילדים לא יכולים לעלות גם אם האבא או האימא הם תושבים חוזרים.

יעל ולצר: זאת אומרת, יש פה קודם כול בעיה שצריך לרשום את הילדים.

יעל ולצר: אבל הבעיה היותר גדולה היא שאין להם למי לפנות.

יעל ולצר: הם כל הזמן מתלוננים על זה שאם הם שולחים מייל לקונסוליה, אף אחד לא עונה להם.

יעל ולצר: כל המשרדים ביחד אמורים לתת מענה אחד והם לא יודעים מה לעשות והם הולכים לאיבוד.

יעל ולצר: באופן אישי אני מרגישה שאנחנו מפספסים פה.

יעל ולצר: בקבוצה של ווטסאפ של לוס אנג'לס, לדוגמה, יש 120 משפחות, ואף אחד מהם לא יודע כרגע למי לפנות ומה לעשות עם זה.

יעל ולצר: הם לא מצליחים לפתור את הבעיות.

יעל ולצר: אתן לכם דוגמה אחת שלי, לפחות, מאוד כאבה.

יעל ולצר: בכתבה מופיע שמו של בחור בשם נועם אוחנה.

יעל ולצר: נועם אוחנה נולד בצרפת להורים ישראלים לשעבר.

יעל ולצר: באיזשהו שלב הוא עבר לארצות הברית.

יעל ולצר: בשנת ,2000 בזמן האינתיפאדה השנייה, הוא הגיע לארץ והתגייס לסיירת צנחנים.

יעל ולצר: ב-2005 חזר לארצות הברית - מהסיבות שלו.

יעל ולצר: הוא התחתן שם עם ישראלית לשעבר, זאת אומרת, בת שנולדה להורים ישראלים בצרפת, והיא מעולם לא הייתה בארץ, ונולדו להם ארבעה ילדים.

יעל ולצר: כל שנה מאז, עד השנה האחרונה, הוא הגיע לעשות מילואים במשך חודש בשנה.

יעל ולצר: אגב, במרץ האחרון הוא הגיע במיוחד על מנת להצביע בבחירות.

יעל ולצר: הם החליטו לעשות עלייה כבר בדצמבר האחרון.

יעל ולצר: הוא הגיע לפה, רשם את הילדים, שכר דירה, ואז הגיעה הקורונה.

יעל ולצר: כרגע אין להם דרך לפתור את הבעיה כי מבחינת הרישומים והבירוקרטיה הוא אכן תושב חוזר.

יעל ולצר: יש לו גם תעודת זהות.

יעל ולצר: אשתו והילדים כמוהו כי הם כן רשומים.

יעל ולצר: איפה הבעיה?

יעל ולצר: אשתו.

יעל ולצר: מכיוון שאשתו נחשבת עולה חדשה כי היא נולדה להורים ישראלים לשעבר בפריז, היא לא יכולה לעלות לארץ.

יעל ולצר: הם כרגע יושבים על המזוודות כיוון שאף אחד לא פותר להם את הבעיה.

יעל ולצר: כלומר, אין מישהו שיכול לרכז את זה.

יעל ולצר: בספטמבר, למשל, כשהילדים אמורים ללמוד, הם לא רשומים כרגע בכלל בחו"ל.

יעל ולצר: הם רוצים להגיע לפה.

יעל ולצר: אגב, הם מניו יורק.

יעל ולצר: הם בוכים.

יעל ולצר: אשתו אמרה לי: זה היה בסדר כשהוא הגיע לפה כל שנה והתגייס, והיה אפשר להחזיר אותו בארון אליי, אבל כשאני מבקשת לעלות, ובתור עולה חדשה בגלל ההוראות שאי אפשר להכניס אזרחים זרים עכשיו, אני תקועה פה.

יעל ולצר: זה רק סיפור אחד מתוך כל הסיפורים.

יעל ולצר: אני חושבת שהמטרה של כולם היא להביא אותם לישראל.

יעל ולצר: יש פה סוף סוף התעוררות.

יעל ולצר: מערימים עליהם קשיים והם לא יודעים לאן לפנות, אין גוף אחד שמאחד את זה.

דוד ביטן: יעל, תודה רבה.

דוד ביטן: הבנו את הבעיה.

דוד ביטן: בלי קשר, רשמתי את זה, אבל טוב שהבהרת את זה.

דגנית סנקר: ראשית, אני רוצה לומר שהשרה קיימה על זה דיון בשבוע שעבר, גם על תושבים חוזרים, יחד עם אייל סיסו ממשרד החוץ שאני מבינה שנמצא כאן איתנו, וגם אתמול ישבנו איתו.

דגנית סנקר: אני חושבת שמרבית הבעיות פתורות והקונסוליות נפתחו, ויש דרך לעשות את זה גם מרחוק.

דגנית סנקר: אני רוצה גם להציע, אם מישהו נתקע אצלנו - - -

דוד ביטן: אני לא מבין את הבעיה.

דוד ביטן: הילדים של תושבים חוזרים יכולים לעלות מכוח חוק השבות, אז מה זה משנה?

דוד ביטן: ההורים יעלו מכוח תושב חוזר ואלה מכוח חוק השבות.

שי פלבר: ברגע שהילדים נרשמו הם ישראלים, ולכן זה טיפול שונה.

דוד ביטן: אתה אומר שאתה לא נותן לעלות בגלל האשרות, אבל למה שהם לא יעלו מכוח חוק השבות?

דוד ביטן: הם עולים בכל מקרה ונגמר הסיפור.

דגנית סנקר: כי אז הם צריכים תיק עלייה וזה פרוצדורה יותר ארוכה.

דוד ביטן: לא, מקצרים את הפרוצדורה בעניין הזה.

דוד ביטן: אלו ילדים של תושב חוזר.

שי פלבר: יש פתרון.

שי פלבר: לא מכירים את המקרה.

שי פלבר: נשמח אם תפנו אותו אלינו וננסה לעזור להם, בשמחה רבה.

דוד ביטן: אני לא מבין את העניין הזה.

דוד ביטן: בסיכום אני אבקש שתזמינו לחצי שעה את מנכ"ל רשות האוכלוסין יחד עם מנכ"ל משרד הפנים על מנת לגמור את הנושא הזה.

מרב תורג'מן: אשרות, רק אשרות.

אלכס קושניר: רק אשרות, רשות אוכלוסין וההגירה.

אלכס קושניר: הוא לא תחת מנכ"ל משרד הפנים.

דוד ביטן: אז את המנכ"ל עצמו, אין בעיה.

דוד ביטן: תזמינו את אלקין לגבי "נתיב" לחצי שעה.

אלכס קושניר: לא רק "נתיב", גם אולפנים כנראה.

אלכס קושניר: על פי מה שאנחנו מבינים, אלקין כנראה מטפל באולפנים.

דוד ביטן: אנחנו נטפל בשתי הבעיות האלה באופן ישיר, מהיר, ונגמור עניין.

דוד ביטן: מי מטפל בסוכנות בנושאים האלה?

שי פלבר חליפה: אני.

שי פלבר חליפה: אני אבוא עם הצוות שלי שרלוונטי לנושא הזה – בשמחה רבה.

שי פלבר חליפה: מדובר באגף הזכאות אצלנו.

שי פלבר חליפה: אני גם מטפל במרכזי הקליטה.

דוד ביטן: אבל אתה הגוף המקצועי, לא הפוליטי, שם.

שי פלבר: אני סמנכ"ל הסוכנות לעלייה וקליטה מלפני חצי שנה.

שי פלבר: החלפתי את יהודה שרף, אם אתה מכיר, ולכן מרכזי הקליטה גם תחת אחריותנו.

דוד ביטן: קחו בחשבון שאתם צריכים לבנות או לשכור שניים-שלושה מרכזי קליטה חדשים.

דוד ביטן: מה שיש היום לא יספיק.

דוד ביטן: אני רוצה שאתם תודיעו לי תוך שבועיים-שלושה שהסוכנות נערכת לשכור שניים-שלושה מקומות להקמת מרכזי קליטה חדשים.

דוד ביטן: לא רק הממשלה צריכה להתארגן, גם אתם צריכים להתארגן.

שי פלבר: אנחנו מתארגנים, יש לנו מרכזיי קליטה שכרגע פתוחים.

דוד ביטן: הם לא מספיקים.

דוד ביטן: לא צריך להיות גאון הדור כדי לדעת שהם לא מספיקים.

שי פלבר: לא כל העולים מגיעים למרכזי קליטה.

שי פלבר: אנחנו קולטים עולים במקומות שהם פנויים.

שי פלבר: אנחנו כרגע בודקים גם איפה יש לנו מיטות פנויות על סמך פינויים של מרכזי קליטה.

שי פלבר: במרכזי קליטה לצעירים כרגע בדבר הזה אנחנו ערוכים.

שי פלבר: נושא המשפחות לגבי מרכזי הקליטה הוא דיון הרבה יותר רחב.

דוד ביטן: שי, אתה לא תתחמק מאיתנו.

שי פלבר: לא, אני פה.

דוד ביטן: אני רוצה לראות תוכנית שמראה שאתם בשנת 2020 מוסיפים שלושה מרכזי קליטה על מנת לקלוט את העולים.

דוד ביטן: יש גם עלייה מאתיופיה ועוד עליות.

דוד ביטן: תראה לנו איך אתם מתארגנים על זה.

שלומית אבינח: בהיעדר כנסת, נפגשתי עם ארגוני עולים בצרפת ועם ארגונים שמייצגים את היהדות.

שלומית אבינח: הם טענו טענה שעליה נקיים דיון, אני לא יודעת לבדוק אותה.

שלומית אבינח: נכון לעכשיו, נכון למדיניות הקיימת, עולים מצרפת לא זכאים, גם מבחינת גיל, למקום במרכזי קליטה.

שלומית אבינח: כל הארגונים ציינו שלא מכניסים עולים מצרפת למרכזי קליטה.

דוד ביטן: תגידו לי, האם אתם בכלל רוצים עלייה?

דוד ביטן: אני לא מבין את זה.

דוד ביטן: הרי יהיו הכי הרבה עולים מצרפת גם בגלל הקורונה וגם בגלל האנטישמיות.

שי פלבר: אנחנו מכירים את הטענה הזו.

שי פלבר: היה גם דיון בנושא הזה עם משרד העלייה והקליטה ועם הארגון הרלוונטי ושוחחנו איתו.

שי פלבר: מרכזי הקליטה שפתוחים ופנויים לעולים, פתוחים לכל העולים מכל העולם, גם לעולים מארגנטינה וגם לעולים מצרפת וגם לעולים ממקום אחר.

דוד ביטן: שלומית, כשאת מזמינה את אלקין ואת זה, תזמיני גם אותו וגם את ראש אגף העלייה והקליטה בסוכנות היהודית.

דוד ביטן: יש איש פוליטי שמטפל בזה, אני יודע כי הייתי חבר בהנהלת ההסתדרות הציונית.

דוד ביטן: עד לאותה ישיבה, אני מבקש מכם להביא לנו תוכנית.

שי פלבר: ז'אק קופר הוא בהסתדרות הציונית העולמית.

דוד ביטן: לא יודע.

דוד ביטן: אם זה ז'אק קופר, תזמיני את ז'אק קופר וגם את יעקב חגואל כי הוא ממלא מקום שם.

דוד ביטן: אנחנו רוצים תשובה במועד הישיבה איך התארגנתם לעוד שלושה מרכזי קליטה.

שי פלבר: בסדר גמור.

דוד ביטן: אין מצב שתהיה עלייה של עוד 20,000 - 30,000 ולא תצטרך עוד מרכזי קליטה.

דוד ביטן: לא רק הם צריכים להתארגן, גם אתם תצטרכו להתארגן.

שי פלבר: זה ברור שיהיה בצורך בפתרונות קליטה, זה אחד מהפתרונות.

דוד ביטן: אבל תראו לי שאתם מתארגנים על זה, לא בדיבורים, במעשים.

שי פלבר: רוב העולם מגיעים בקליטה ישירה.

שי פלבר: נכין לך את המיפוי הרלוונטי.

דוד ביטן: אין לנו את נציג משרד החוץ.

דוד ביטן: תזמיני לאותה ישיבה גם נציג של משרד החוץ.

דוד ביטן: כל אחד מהם יקבל חצי שעה, ונפתור את הבעיה.

איתן טי: אני סמנכ"ל תכנון במשרד הקליטה והטכנולוגיה.

איתן טי: אני אשמח להציף את סוגיית המדענים החוזרים.

איתן טי: אומנם זה נישה, אבל בעיניי היא נישה חשובה.

איתן טי: אגב, זה נושא כלכלי.

איתן טי: מעבר לצד הערכי של זה, יש פה ערך כלכלי אדיר.

איתן טי: ידוע שבערך שליש מבוגרי האוניברסיטאות בישראל בתארים מתקדמים נמצאים באוניברסיטאות בחו"ל.

איתן טי: מיטב המוחות שלנו - חלקם בארץ וחלקם מפוזרים ברחבי הגלובוס.

איתן טי: יש פה הזדמנות למשוך מדענים ברמה של באמת מיטב המוחות בעולם, וצריך לייצר איזושהי תוכנית של כוכבים.

איתן טי: אגב, אנחנו מציעים לעשות תוכנית.

איתן טי: אנחנו עוסקים במלגות לפוסט דוקטורנטים שחוזרים לארץ ויש לנו את פרס ראש הממשלה שאנחנו נותנים אחת לשנה למדענים שחוזרים בתחומי ההייטק ומדעי המחשב.

איתן טי: אבל עכשיו נוצרה הזדמנות לעשות תוכנית באמת לאומית למשיכת מוחות.

איתן טי: עשינו איזשהו מחקר קטן והתועלת של מדען חוזר מהרמות הגבוהות זה 3 מיליון שקלים תוך חמש שנים.

איתן טי: כלומר, הערך של הידע והיכולות האקדמיות והתרומה המדעית היא מדהימה.

איתן טי: יש לנו הזדמנות עכשיו לייצר תוכנית משמעותית שתמשוך.

איתן טי: זו צריכה להיות תוכנית ייחודית.

איתן טי: כלומר, יהיו תנאי סף מאוד מאוד גבוהים.

איתן טי: לא כל אחד יכול לזכות במענקים שנציע, במודל הקליטה שנציע, אבל אנחנו בהחלט חושבים שנכון להרים תוכנית כזו למשיכת מוחות, ואנחנו מקבלים גם מהמוסדות האקדמיים שמאוד מאוד רוצים ומעוניינים להגיע מצרפת, מארצות הברית.

איתן טי: יש פה הזדמנות.

איתן טי: שוב, יש פה ערך כלכלי מעבר לצד החברתי והערכי.

דוד ביטן: תודה.

אלכס קושניר: אני חייב להתייחס לסוגיה זו.

אלכס קושניר: קודם כול, מוזר לי שסמנכ"ל תכנון במשרד ממשלתי אחד לא מדבר עם הקולגה שלו במשרד שכן.

אלכס קושניר: יש תוכנית שנקראת קמ"ע ב', שבדיוק נועדה לדברים שאתה אומר.

אלכס קושניר: אבל אני גם מציע לך ללכת לוות"ת ולשאול אותם האם יש להם בכלל תקנים לאותם מדענים שאתה רוצה להביא.

אלכס קושניר: אנחנו ניסינו ודחפנו עוד כשהייתי במשרד הקליטה להרחיב את התוכנית הזו, ואז בוות"ת אמרו לנו שאין תקנים ובמשרד האוצר אמרו לנו שאין כסף.

אלכס קושניר: אם אתם במשרד המדע והטכנולוגיה מוכנים להוסיף תקציב לכסף שכבר יש היום למשרד הקליטה וגם לדרוש מוות"ת תקנים במוסדות ללימודים גבוהים לאותם מדענים שחוזרים, אפשר להרים באמת תוכנית טובה.

אלכס קושניר: בואו נעבור מסיסמאות למעשים.

אלכס קושניר: אדוני היושב-ראש, אני מציע לך להזמין לפה את משרד המדע והטכנולוגיה, משרד האוצר, ות"ת ומשרד הקליטה, ולסגור פה את העניין.

אלכס קושניר: הרי לא יכול להיות שמשרד אחד אומר: תבואו, ומשרד אחר אומר: אין לי תקנים.

אלכס קושניר: אגב, ות"ת גם אצל אלקין.

דוד ביטן: אין בעיה.

דוד ביטן: אפשר לעשות על זה דיון מיוחד, אבל אנחנו רוצים דברים מהירים.

דוד ביטן: אני יודע שראש הממשלה דיבר במפורש על הבאת מדענים או על הבאת עולים בנושאים טכנולוגיים כי חסרים לנו היום במדינת ישראל מהנדסים.

דוד ביטן: אם לא נותנים להם תקנים כשהם באים אז למה שהם יבואו?

דוד ביטן: הם לא יבואו.

דוד ביטן: לא משנה לי אם מדובר בעולה שמגיע לכאן או אם מגיע לכאן ישראלי חוזר, מבחינתי זה אותו דבר.

דוד ביטן: מה זה מעניין אותי?

דוד ביטן: העיקר שיבואו.

אנדרי קוז'ינוב: זה לא רק עניין קמ"ע, זו בעיה רוחבית.

אנדרי קוז'ינוב: נניח שמתוך הצפי של 60,000 יבואו 45,000 ומתוכם כשליש יהיו עם השלכה גבוהה, מתוכם יהיו גם רופאים, גם אחיות, גם מדענים.

אנדרי קוז'ינוב: אני מדבר על הכרה בתארים ועכשיו זה תהליך אישור מקצוע, אישור אחיות.

דוד ביטן: אני זוכר שבקדנציה הקודמת דנו ברופאים, רופאי שיניים ואחיות שהגיעו מצרפת.

אנדרי קוז'ינוב: לא מכירים בזה.

קריאה: רק בחלק מהמקצועות לא מכירים.

אנדרי קוז'ינוב: משרד הבריאות אמר שיכירו באחיות, בסטודנטים, וישלבו אותם, ובסוף זה לא קרה.

דוד ביטן: תזמיני את מנכ"ל משרד ראש הממשלה כי הנושא הזה טופל על ידי ראש הממשלה, ואני מבקש שהם יגידו מה הם עשו ומה הם הולכים לעשות, וגם את הרפרנט במשרד האוצר שמטפל בעלייה, ותזמיני גם את מי שמטפל בנושא הטכנולוגיה.

דוד ביטן: יש רפרנטים באגף התקציבים.

דוד ביטן: לכל אחד תהיה חצי שעה באותו יום ונגמור הכול.

דוד ביטן: חוץ מזה, באמת צריך לעשות ישיבה גדולה בעניין הזה, כפי שאמר אלכס קושניר.

דוד ביטן: אם צריך לפתור בעיות נקודתיות, נעשה את זה בזה, ואחר כך נעשה ישיבה גדולה.

דוד ביטן: חבר הכנסת קוז'ינוב, בבקשה.

אנדרי קוז'ינוב: מצד אחד, יש כביכול ניסיון לעודד את בעלי המקצוע להגיע לארץ, מצד שני, תהליכי ההכרה במקצועות הם תהליכים של שנים.

אנדרי קוז'ינוב: עניין ההכרה בתארים ובמקצועות והשילוב אחר כך בעבודה הוא עניין שנמשך שנים.

אנדרי קוז'ינוב: אפרופו תעסוקה ודיור – עיקר הבעיה בקליטה הישירה היא בדירות להשכרה.

אנדרי קוז'ינוב: המחירים עולים.

אנדרי קוז'ינוב: הרבה מאוד עולים מעדיפים לשכור דירות ולא להיות במרכזי קליטה, זה עניין פסיכולוגי.

אנדרי קוז'ינוב: לעניין התעסוקה – אני לא יודע האם יש תוכנית שילוב מראש בחברות טכנולוגיות.

אנדרי קוז'ינוב: צריך לבצע חיבור מסוים בין אותם בעלי מקצוע עם חברות טכנולוגיות.

קריאה: התשובה היא שיש, אבל לא מספיק.

אנדרי קוז'ינוב: כ-30% מאלה שמגיעים, מגיעים כבר עם מקצועות מודרניים כמו: מתכנתים וכד', ואין להם יכולת למצוא עבודה עקב כל הקשיים.

דוד ביטן: יכול להיות שלגבי עולים צריך לתקן את החוק כך שתהיה חובה לקבל עולים, כמו שעשו עם ערבים וחרדים.

אנדרי קוז'ינוב: צריך עכשיו לעודד יותר את המעסיקים לקחת עולים.

אנדרי קוז'ינוב: יש דבר כזה אבל הוא לא מספיק.

דוד ביטן: יש דבר כזה לגבי עולים?

מרב תורג'מן: כן, יש העדפה מתקנת בשירות הציבורי.

דוד ביטן: יש בשירות לגבי עולים?

מרב תורג'מן: עולי אתיופיה.

דוד ביטן: גם לגבי עולים מברית המועצות, אבל זה קשור למשהו אחר.

דוד ביטן: למה לא להכניס משהו לגבי עולים חדשים שרק הגיעו?

מרב תורג'מן: בחוק שירות המדינה (מינויים) יש חובה לתת ייצוג הולם בקרב העובדים בשירות המדינה, וביניהם גם לתת ייצוג הולם לעולה חדש.

דוד ביטן: אני לא חושב שזה מתבצע.

מרב תורג'מן: אז זה נושא שצריך לבחון אותו, אבל זה קיים בחוק שירות המדינה (מינויים).

אנדרי קוז'ינוב: זה לא רלוונטי לשנה-שנתיים ראשונות.

דוד ביטן: באותה הזדמנות שאנחנו יושבים על כולם, תביאי לי לחצי שעה נציג בכיר של נציב שירות המדינה.

אנדרי קוז'ינוב: לפרוטוקול, אפרופו גם תושבים חוזרים ועולים חדשים, אתמול התפרסם תחקיר בערוץ 1 על בדיקה חוזרת של יהדות על ידי משרד הפנים והרבנות.

אנדרי קוז'ינוב: זה דבר שידיר את רגלי העולים מישראל, וזה חייב להיאמר.

אנדרי קוז'ינוב: חשוב שהדבר הזה ייאמר.

אנדרי קוז'ינוב: כעיקרון, זה מדיר את רגלי העולים.

דוד ביטן: קיבלתי פנייה מחברת הכנסת יוליה מלינובסקי.

דוד ביטן: אני צריך לבדוק.

דוד ביטן: האם אם זה בסמכותנו לדבר על זה?

דוד ביטן: אם כן, נזמן ישיבה על זה.

מרב תורג'מן: היו פה דיונים בנושא.

דוד ביטן: אז יש לי הסכמה של היועצת המשפטית.

דוד ביטן: נכנס ישיבה בעניין זה.

דוד ביטן: קיבלתי פנייה ויוליה הייתה הראשונה שפנתה.

דוד ביטן: יוליה עוקפת אתכם.

דוד ביטן: אייל סיסו, בבקשה.

אייל סיסו: לצערי, לא שמעתי את הדיון.

אייל סיסו: רק עכשיו הצלחתי להתחבר.

אייל סיסו: אם יש שאלות ספציפיות, אשמח.

אייל סיסו: אני יכול לתת סקירה.

דוד ביטן: הבנתי שיש בעיה ברישום הילדים בחוץ לארץ של אלו שרוצים לחזור לישראל ושלא מאפשרים להם.

דוד ביטן: הרי אין היגיון שהאבא יעלה והילד יישאר בחו"ל.

דוד ביטן: איך אנחנו פותרים את הבעיה הזו?

אייל סיסו: הבעיה נפתרה כבר.

אייל סיסו: הייתה באמת בעיה.

אייל סיסו: עיקר הבעיה היה בארצות הברית, לא במקומות אחרים.

אייל סיסו: הבעיה הייתה שהנציגויות שלנו עבדו בכוח עבודה מאוד מאוד מצומצם ובמשמרות בגלל הקורונה, והיה קשה לקבל את היקף הפונים העצום שרצה להגיע.

אייל סיסו: הבעיה נפתרו ולפני שבוע ימים הם קיבלו הנחיות מסודרות איך לעבוד, מה לעשות.

אייל סיסו: השבוע, אחרי ישיבה עם שרת הקליטה, הם קיבלו עוד הנחיות ספציפיות בקשר לעולים החדשים, מתווה עבודה איך לעשות את זה, ונציג הסוכנות העביר להם בצורה מרוכזת את כל המסמכים.

אייל סיסו: הם יעניקו את האשרות ויחזירו.

אייל סיסו: לגבי רישום ילדים – כל מי שירצה להגיע, יכול להגיע.

אייל סיסו: יתאם איתם מראש במסגרת זימון תורים, או טלפוני או במייל.

אייל סיסו: הוא יגיע לנציגות וירשמו את הילדים.

אייל סיסו: לא נעצור עלייה של יהודים בגלל רישום ילד.

דוד ביטן: זאת אומרת שהבעיה הייתה רק בנושא הטכני?

דוד ביטן: לא הייתה בעיה מהותית פה?

אייל סיסו: לא הייתה בעיה מהותית.

אייל סיסו: הבעיה הייתה שחלק מהנציגויות עבדו, עדיין עובדות, במתכונת שלדית או בקפסולות.

אייל סיסו: לצערי, במספר נציגויות הצוותים נדבקו בקורונה.

אייל סיסו: השגרירות בבוסטון נסגרה בגלל שכל הצוות חלה, בשגרירות בניו יורק היו ארבעה שחלו, ולכן קבענו מתווה עבודה שהם עובדים במשמרות כדי שלא ידביקו האחד את השני ולאפשר שירות.

דוד ביטן: כל הכבוד שפתרתם את זה.

שי פלבר: גם מוקד המידע שלנו קיבל עדכון, וכל מי שפונה יודע להפנות גם בהקשר הזה.

דוד ביטן: זה נפתר.

שי פלבר: כן.

דוד ביטן: נציגת משרד החינוך, בבקשה.

טירה עמרוסי גלינויר: ראשית, תודה.

טירה עמרוסי גלינויר: אני שמחה על ההזדמנות.

טירה עמרוסי גלינויר: אני מאוד מתחברת למה שנאמר ושאנחנו צריכים כן להיערך.

טירה עמרוסי גלינויר: לגבי הילדים של התושבים החוזרים – זו באמת סוגיה מאחר וחלקם נחשבים לתושבים חוזרים גם אם הם לא היו פה מגיל שנה ועכשיו הם צריכים לעלות.

טירה עמרוסי גלינויר: זו סוגיה תקציבית שצריך לתת עליה את הדעת מאחר והם זכאים רק לשנה אחת, וגם רק לשנה שבה שעה אחת לעזרה בלימוד השפה, וזה דל מדיי בשביל כן לאפשר להחזיק אותם ולתת להם חוויות של הצלחה.

טירה עמרוסי גלינויר: אני חושבת שזה משהו שאנחנו צריכים לשים לפתחנו כי זה גם ישאיר את המשפחות פה.

טירה עמרוסי גלינויר: אני מוצאת שככל שיותר טוב לילדים וכשאנחנו מצליחים לשלב אותם באופן יותר הוליסטי, המשפחות יישארו, וזה על אחריותנו המלאה.

טירה עמרוסי גלינויר: בנוסף, אני רוצה להתחבר לדברי דגנית על כך שבזמן הקורונה הוצאו אנשי העלייה והקליטה מהרשויות המקומיות.

טירה עמרוסי גלינויר: גם המגשרים בשפות הוצאו, וזה היה מאוד קשה.

טירה עמרוסי גלינויר: הם הוחזרו לאט לאט לבקשות שלנו, אבל זה היה אירוע שצריך להכיל אותו.

טירה עמרוסי גלינויר: פתחנו מוקד בשבע שפות, גם כדי לתת מענה רגשי וגם כדי לתווך את האינפורמציה.

טירה עמרוסי גלינויר: חומרים של המשרד יצאו לפחות בחמש שפות לכל איגרת, ואנחנו נערכים לקליטה שאנחנו מקווים שתהיה באמת גדולה, וגם על זה צריך לתת את הדעת מאחר ותקציב קליטת העלייה נשען על בסיס שנים קודמות.

טירה עמרוסי גלינויר: אם מתכוננים באמת לאיזשהו גל שהוא הרבה יותר גדול, נשמח להיות בלופ הזה על מנת לתת מענה מיטבי.

דוד ביטן: תודה רבה.

שלומית אבינח: "נפש בנפש", נמצאים איתנו?

רונן פוקסמן: כן.

רונן פוקסמן: שלום, תודה רבה.

רונן פוקסמן: קודם כול, כפי שנאמר בהתחלה על ידי נציגת מרכז המחקר והמידע, ולא אלאה אתכם עכשיו במספרים, אבל אנחנו מדברים באמת על עלייה של בין 200% ל-400%, גם בין אלו שפותחים תיקים וגם בין אלה שמסיימים תיקי עלייה אצלנו.

רונן פוקסמן: זאת אומרת, זה אמיתי, זו לא איזושהי אפיזודה חולפת.

רונן פוקסמן: אנשים יושבים ומשקיעים זמן ומעלים את כל המסמכים הנדרשים.

רונן פוקסמן: יתרה מזו, אנחנו גם רואים את הסיבות.

רונן פוקסמן: אנחנו מבקשים מכל אחד שפותח תיק לספר על עצמו, על הרקע, ולמה הוא בא.

רונן פוקסמן: בעולם העלייה וההגירה מדברים על גורמי דחיפה וגורמי משיכה, ואנחנו רואים משניהם, כמו ששי קודם הזכיר: אנשים בורחים מארצות הברית לאותו מקלט בטוח שמדינת ישראל מהווה עבורם, ואנשים שזה תמיד היה החלום שלהם ועכשיו הם קיבלו איזושהי דחיפה קלה בגלל כל האירועים שקורים.

רונן פוקסמן: צריך לומר שכל אירועי האלימות שקורים בארצות הברית, במנותק מהקורונה, ושבחלקם אנחנו רואים גם האשמה כלפי יהודים, נותנים עוד דחיפה.

רונן פוקסמן: מאז אירוע ג'ורג' פלויד והמהומות, אנחנו רואים עוד עלייה, וגם במה שהם כותבים לנו אנחנו רואים שהם ממש מציינים: "הורסים לי את השכונה, מאשימים אותי, זה הזמן שאני צריך ללכת.

רונן פוקסמן: " – וזו נקודה מעניינת.

רונן פוקסמן: לגבי מה שנאמר על ייצוג עולים על ידי נציבות שירות המדינה – אני חושב שזה המקום שהוועדה תגיד את דעתה.

רונן פוקסמן: אני בדקתי קצת עם אנשי הנציבות, ויש חמש אוכלוסיות שמיוצגות בייצוג הולם, אבל אוכלוסיית העולים החדשים היא היחידה שאין יעד מספרי ואין שום מנגנון אכיפה, וזה גם כתוב בצורה חד-משמעית.

רונן פוקסמן: לגבי כל ארבע האוכלוסיות האחרות יש ממש מנגנון, ואצל העולים זה מין אמירה חסרת שיניים, וזה בא לידי ביטוי.

רונן פוקסמן: אף אחד לא אוכף את זה באמת.

רונן פוקסמן: אנחנו יודעים מהנתונים שלנו, ויש לנו בארגון מחלקת תעסוקה מאוד מאוד פעילה, שעולים מצפון אמריקה וקנדה פשוט מדירים את רגליהם, או כי לא ניתן להתחיל את התהליך טרום עלייה, ואף אחד לא יחשוב להיכנס למכרז שייקח כנראה בין שישה לשמונה חודשים רק אחרי העלייה, וגם מבחינת השפה זה מאוד מאוד קשה.

רונן פוקסמן: מי שלא דובר עברית בצורה ממוצעת פלוס, הסיכויים שלו להיכנס לשם הם מאוד מאוד קטנים.

דוד ביטן: תודה רבה.

דוד ביטן: זה לא הדיון הראשון, נעשה עוד דיונים ועוד יהיו לך הזדמנויות לדבר איתנו על הדברים האלה.

רונן פוקסמן: בשמחה.

רונן פוקסמן: אני רוצה להתייחס לדברי נציג משרד המדע.

רונן פוקסמן: אני חושב שיש פה הזדמנות לערב את משרד הבריאות ואת משרד החינוך.

רונן פוקסמן: יש בארצות הברית המון המון מקצועות מעניינים, מרתקים, מקצועיים מאוד, שאצלנו פשוט לא קיימים והמדינה לא יודעת איך להתמודד איתם.

רונן פוקסמן: למשל, עוזרי רופא ואחות מומחית.

רונן פוקסמן: זה מתחיל להיכנס בארץ בצורה מאוד מאוד מינימלית, אבל בארצות הברית זה כן קיים.

רונן פוקסמן: אפשר להתווכח כי מערכת הרפואה ומערכת הבריאות שלנו שונה לגמרי.

רונן פוקסמן: אבל אי אפשר להתווכח על כך שמדובר במקצוענים שיכולים לתרום עשרות מונים, ורוצים לתרום, והם לא באים כי הם אומרים: אנחנו עכשיו עוזרי רופאי, לא נלך להיות חובש כפי שמציעים לנו.

רונן פוקסמן: אומרים לאחות מומחית עם ותק של 20 שנה במיילדות: את צריכה להיות אחות רגילה במשכורת של אחות רגילה.

דוד ביטן: לא ניכנס לזה עכשיו.

רונן פוקסמן: אבל אני חושב שזו נקודה חשובה, וזה נושא חשוב עכשיו, כשאלקין נכנס למל"ג.

רונן פוקסמן: מבחינת צווארי בקבוק, והזכירו פה כל האנשים שאנחנו בשיתוף פעולה מלא איתם, אם זה אייל ממשרד החוץ ושי ודגנית ורשות האוכלוסין, שאנחנו באמת עובדים איתם אחד לאחד, שאחד הדברים החשובים זה טיסות.

רונן פוקסמן: עכשיו סוף סוף חזרו האשרות ורישום הילדים, ואנשים דופקים לנו ממש על הדלת ואומרים: איך אנחנו באים?

רונן פוקסמן: איך אנחנו נכנסים?

רונן פוקסמן: בסוף זה יהיה צוואר הבקבוק.

דוד ביטן: מנכ"ל נעל"ה, שתי דקות, בבקשה.

ישעיהו יחיאלי: שלום.

ישעיהו יחיאלי: ראשית, יורשה לי לברך את היושב-ראש החדש.

ישעיהו יחיאלי: אני פעם ראשונה משתתף בישיבה בניהולך ומאחל לך קדנציה מוצלחת בוועדה החשובה שלקחת על עצמך.

ישעיהו יחיאלי: לגבי נעל"ה - בעידן הקורונה אנחנו יכולים להצביע בצורה ברורה על גידול בביקושים.

ישעיהו יחיאלי: אני אומר גם לידיעת כל גורמי העלייה שמשתתפים איתנו כרגע בדיון שהדרך המומלצת להביא לארץ ילד בגיל תיכון היא להביא אותו לפני ההורים.

ישעיהו יחיאלי: הקליטה שלו אז בתוך כיתת נעל"ה היא הרבה יותר בטוחה לעומת ילד בודד בבית ספר כלשהו.

ישעיהו יחיאלי: טירה שהיא האחראית על התלמידים העולים מודעת לעניין הזה.

ישעיהו יחיאלי: לכן, לגבי כל אותם תיקי עלייה שנפתחו בכל פינות העולם, ומשמח לשמוע את זה, אני מקווה שגורמי העלייה השונים יודעים להציע להורים שיש להם ילדים בגילאי תיכון להקדים את בואם באמצעות נעל"ה.

ישעיהו יחיאלי: דא עקא, דווקא בזמן הזה, לראשונה בתולדות נעל"ה, כבר שנה אנחנו מתמודדים עם זה שכמות התלמידים בנעל"ה מוגבלת ל-1,900 ילדים בזמן שיש בארץ הרבה מעל מ-2,000, והתחזית היא לגדול.

ישעיהו יחיאלי: שר החינוך בא ממשרד העלייה והקליטה.

ישעיהו יחיאלי: כשהוא היה שם הייתה לו תובנה מאוד מעניינת לגבי חשיבות עידוד עלייה בגיל התיכון ואנחנו מחכים ליישום אותה מדיניות במשרד החינוך.

ישעיהו יחיאלי: אבל נכון להיום, 16 ביוני, אנחנו מוגבלים לשנה הבאה ב-1,900 ילדים ואנחנו מעריכים שיהיו למעלה מ-2,000.

ישעיהו יחיאלי: אני חושב שראוי שהוועדה תשים לב לעניין הזה.

ישעיהו יחיאלי: אני מצטרף לדברי טירה.

ישעיהו יחיאלי: בין ילדי נעל"ה יש הרבה מאוד ילדים של ישראלים שהם עצמם נולדו בחו"ל והיכולת הלימודית שלהם לא שונה בהרבה מילד שהוא בן למי שלא נולד בארץ.

ישעיהו יחיאלי: העובדה שמי שבא בחו"ל מקבל סיוע לימוד כפול לעומת מי שבמקרה אחד מהוריו ישראלי, זה דבר שצריך לתקן אותו.

ישעיהו יחיאלי: טירה מודעת לזה, וחשוב שגם הוועדה תהיה מודעת לזה.

ישעיהו יחיאלי: אני מצטרף לחברי מ"נפש בנפש".

ישעיהו יחיאלי: לא ברור איך אפשר יהיה להביא לארץ את מאות ילדי נעל"ה משני היבטים, ואני אומר את זה גם בהקשר של עלייה: אחד, טיסות.

ישעיהו יחיאלי: הגיעה העת שהמדינה תתארגן לטיסות.

ישעיהו יחיאלי: אני לא מדבר על "מבצע שלמה" או דברים ענקיים כאלה, אבל לא יכול להיות שבגלל שיש עוצר בטיסות אנשים לא יעלו לארץ.

ישעיהו יחיאלי: שנית, איך המדינה מתארגנת לאלפים או לעשרות אלפי אנשים בבידוד?

ישעיהו יחיאלי: אני מדבר מנקודת המבט של נעל"ה.

ישעיהו יחיאלי: מה זה אומר להכניס לבידוד 700-800 ילדים לבידוד לשבועיים?

ישעיהו יחיאלי: אני לא מדבר על הצד הנפשי.

ישעיהו יחיאלי: מדובר בילדים שלא יודעים מילה בעברית.

ישעיהו יחיאלי: איפה הם יהיו?

ישעיהו יחיאלי: האם הם יהיו לבד או באיזושהי באכסניות נוער בבידוד?

ישעיהו יחיאלי: אני לא רופא ולא מייצג את משרד הבריאות, אבל אני חושב שמשרד הבריאות צריך לתת לזה פתרון.

ישעיהו יחיאלי: אולי צריך לעשות בדיקה בלוד, בידוד של כמה ימים ועוד בדיקה.

ישעיהו יחיאלי: אבל אוטומטית, ברירת המחדל, היא להכניס לשבועיים לבידוד את כל מי שנכנס לארץ, וזה דבר שמעכב אנשים מלחזור ומעכב אנשים מלעלות.

ישעיהו יחיאלי: יש לכם פה כמה היבטים שהם גם בנעל"ה וגם בעלייה.

ישעיהו יחיאלי: תודה רבה.

דוד ביטן: תודה רבה.

דוד ביטן: מי מטפל בזה בדרך כלל?

שלומית אבינח: משרד החינוך.

דוד ביטן: אוקיי, אז תזמינו גם אותם באותה חצי שעה לכל אחד.

דוד ביטן: תראו את מי צריך להזמין.

 << אורח >> אריאל קנדל: שלום, אדוני היושב-ראש.

 << אורח >> אריאל קנדל: נראה לי שתפסת די מהר את הסיפור.

 << אורח >> אריאל קנדל: אומר בקצרה.

 << אורח >> אריאל קנדל: יש עכשיו פוטנציאל מצרפת של 50,000 לפחות בשלוש-ארבע השנים הבאות.

 << אורח >> אריאל קנדל: השאלה היא לא האם אנחנו עושים אלא כמה אנחנו עושים, וזה בדיוק הסיפור.

 << אורח >> אריאל קנדל: כל פעם שנשאל: האם המדינה עושה, התשובה תהיה: כן.

 << אורח >> אריאל קנדל: אפשר לדבר עכשיו על בירוקרטיה, על תעסוקה, על חינוך ילדים, על בני נוער שמסתובבים ברחובות, ונשמח להרחיב על כך איתך בישיבה הבאה או כשנשב איתך גם בארבע עיניים, אבל זה הסיפור עכשיו.

 << אורח >> אריאל קנדל: יש עשרות אלפי אנשים שרוצים לבוא מצרפת מחר בבוקר.

 << אורח >> אריאל קנדל: כדי להביא אותם, צריך לטפל בהם באופן אישי ואקטיבי.

 << אורח >> אריאל קנדל: אי אפשר להגיד לאנשים: כן, תגיעו לישראל.

 << אורח >> אריאל קנדל: יהיה נחמד, יהיה בסדר.

 << אורח >> אריאל קנדל: תעשו מסמכים ותגיעו כשהשערים ייפתחו.

 << אורח >> אריאל קנדל: כל מה שנעשה עד עכשיו הוא טוב, אבל זה לא מספיק טוב.

 << אורח >> אריאל קנדל: גם שי אמר: יש, אבל אין מספיק, וגם אני אומר אותו הדבר.

 << אורח >> אריאל קנדל: יש כל מיני דברים, אבל זה לא מספיק.

 << אורח >> אריאל קנדל: צריך לעשות עכשיו תוכנית עם מספרים ותקציבים, גם בתחום החינוך, גם בתחום מרכזי הקליטה, גם בתחום הצעירים, גם בתחום התעסוקה.

 << אורח >> אריאל קנדל: צריך להביא מספרים ותקציבים בכל התחומים לגבי השאלה כמה אנחנו רוצים להביא.

 << אורח >> אריאל קנדל: כמגזר שלישי, אנחנו גם יודעים להביא תקציבים ומטצ'ינג למדינה ונשמח לשבת ולעבוד עם כולם כדי להביא לפחות 50,000 עולים מצרפת בשלוש-ארבע השנים הבאות.

 << אורח >> אריאל קנדל: כדי שזה יקרה, צריך גם תוכנית.

 << אורח >> אריאל קנדל: - - -

דוד ביטן: אריאל, אנחנו מתכוונים לקיים דיון נפרד על העלייה מצרפת, וזה חלק מתוכניות העבודה שלנו.

דוד ביטן: אני מציע שתמתין קצת בסבלנות כי יהיה דיון על כל הדברים האלה.

שלומית אבינח: כל הנושאים שדיברנו עליהם הועברו ליושב-ראש.

אנדרי קוז'ינוב: דיברנו פה על האולפנים ועל הארכת הזמן של האולפנים, לפרוטוקול אני מבקש לכנס דיון בהזדמנות על איכות ההוראה באולפנים של השפה העברית כי תוכניות הלימוד לא השתנות ב-20 – 30 שנה האחרונות - זה חשוב.

דוד ביטן: אנחנו לא משרד החינוך, אני לא יודע אם אנחנו יכולים להיכנס לזה.

שלומית אבינח: כן, כן.

מרב תורג'מן: הלימוד באולפנים לגמרי בסמכות הוועדה.

דוד ביטן: האם אני אגיד להם איך ללמד?

דוד ביטן: מה אגיד להם?

דוד ביטן: הם יגידו לי שהם בסדר, אז מה אעשה?

דוד ביטן: אין לי פה יכולת, וזה מה שאני מתכוון בסמכות.

אנדרי קוז'ינוב: הסיפור פה הוא שהעולם הטכנולוגי התקדם ב-20 השנים האחרונות.

אנדרי קוז'ינוב: יש לנו היום אפשרות ללמד שפה בחודשיים-שלושה ברמת דיבור.

דוד ביטן: אני הולך להביא את אלקין לחצי שעה, ואני מציע שתעלו את זה בפניו.

דוד ביטן: זה סמכות של השר, זה לא הטיפול שלנו.

אנדרי קוז'ינוב: אבל זה משרד החינוך, זה פחות אלקין.

דוד ביטן: בסדר, אנחנו מפקחים על השר.

דוד ביטן: יכול להיות שאנחנו יכולים להגיד לו: זה לא בסדר, יש לנו תלונות.

דוד ביטן: אבל אני לא יודע מה אנחנו יכולים לעשות.

דוד ביטן: אני לא יודע למה מבחינים בין עלייה לבין תושבים חוזרים.

דוד ביטן: אדם שיושב 20 שנה בארצות הברית והוא בא אז הוא עולה חדש.

דוד ביטן: אז מה אם הוא נולד בישראל?

שלומית אבינח: ההטבות הן שונות.

דוד ביטן: העלייה תתפתח בשנה וחצי הבאה והממשלה והסוכנות צריכים להיערך לעניין הזה, גם עניינית וגם תקציבית.

דוד ביטן: אנחנו מצרים מאוד על החלטת הממשלה לעכב עלייה עד הראשון ליולי.

דוד ביטן: אני מרוצה מאוד שבעקבות פעילות השרה הנושא הזה נפתח מחדש ולא ממתינים לראשון ביולי – אין שום סיבה.

דוד ביטן: אם מישהו חולה קורונה, בסדר – זה עניין אחר ואפשר לעכב אותו, אבל לא לעכב את כל העולים בגלל שחלק חולים בקורונה.

דוד ביטן: עלו כמה בעיות ונטפל בכל אחת ואחת מהבעיות בישיבה ספציפית וקצרה.

דוד ביטן: למשל: משרד הפנים, מרכזי הקליטה, אולפנים, "נתיב", מדענים - כל הדברים האלה יטופלו על ידינו, לא אחזור על הכול.

דוד ביטן: לדעתי, הנושא הכי חשוב הוא נושא העבודה.

דוד ביטן: לא יכול להיות שדווקא הסעיף הזה של עולים לא מיושם ודברים אחרים מיושמים.

דוד ביטן: אם יישמו את זה אז השירות הציבורי יוכל לקלוט הרבה מאוד מהעולים החדשים שעולים.

דוד ביטן: הם צריכים לקבל קדימות מסוימת בהקצאה הקיימת.

דוד ביטן: יש בעיה גדולה מאוד של הקצאת משרות ולא נפתור אותה בתקופה הקרובה, נצטרך לטפל בזה.

דוד ביטן: אי אפשר יהיה לפתור אותה כל כך מהר.

דוד ביטן: יש צורך לעשות על זה דיון נפרד.

דוד ביטן: אני מבקש ממך, בכל מקרה אנחנו צריכים לזמן את שרת הקליטה.

שלומית אבינח: שרת הקליטה מחר אצלנו.

דוד ביטן: מצוין, נדבר איתה על היערכות המשרד לנושא הזה של קליטה והערכה תקציבית לקראת תקציב 2020.

דוד ביטן: אני מבקש לעשות גם דיון אחד עם יושב-ראש הסוכנות.

דוד ביטן: אני אומנם מכיר אותו, אבל נזמן אותו כדי להכיר אותו.

שלומית אבינח: יום שני הבא.

דוד ביטן: יום שני הבא – מצוין.

דוד ביטן: תודה רבה לכולם.