ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 7, 2020-06-15 00:00

יעקב מרגי: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת.

יעקב מרגי: הנושא על סדר היום: תקנות המועצה לענף הלול (כללים בדבר מכסות לייצור ביצי מאכל לשיווק בשנת 2020), התש"ף-2020.

יעקב מרגי: משרד החקלאות, בבקשה.

אסף לוי: בוקר טוב.

אסף לוי: אני אסף לוי, סמנכ"ל גורמי הייצור במשרד החקלאות ופיתוח הכפר.

אסף לוי: אנחנו מבקשים לאישור הוועדה תקנות בדבר מכסות ביצים כדי לשמר את התכנון בענף.

אסף לוי: אנחנו נמצאות בעת הזו לאור הקרבה למועד פקיעת שלושה חודשים לפי סעיף 38 לחוק יסוד: הכנסת שהאריך את התקנות של 2018 שלוש פעמים, ואנחנו מבקשים להביא את התקנות לאישור.

אסף לוי: התקנות, אדוני היושב-ראש, אני יודע שהיה דיון על עיקר הבעיה האם יש תוספת או אין תוספת רוחבית למגדלים, וניגע בזה כשנגיע למקום.

אסף לוי: גם לבקשת היושב-ראש אני אסביר בדיוק במקומות שהתקנות האלה שונות מתקנות 2018.

אסף לוי: מה השינוי, ולמה הוא נדרש.

אסף לוי: אני אפתח ואגיד שרוב השינויים מ-2018 למעט כמה מספרים שנגיע להסכמה לבקשת המגדלים ובהתאם להערות שקיבלנו מהמועצה - - -

קריאה: - - -

אסף לוי: התקנות עברו, כנדרש, אישור של משרד המשפטים, הערות הציבור והתייעצות עם המועצה בהתאם לחוק, ועל כן אנחנו מבקשים להביא את התקנות לדיון בוועדה.

אסף לוי: אשמח לשאלות מקדימות.

יעקב מרגי: תן לנו בתחילת הדרך את השינויים והמשמעות שלהם, אל מול 2018.

אסף לוי: אז ברשותך אתן אותם באופן כללי בכמה משפטים, אבל אשמח אם זה יקרה לקראת ההקראה כי רוב השינויים בהשוואה ל-2018 זה מילה פה ומילה שם.

יעקב מרגי: מכובדי היקר, אתה לא מצפה פה שאנשים יגלו ערנות ויבינו בתחום שאתה מבין ועוסק בו שהם תוך כדי הקראה יבחינו שזה שונה מ-2018.

יעקב מרגי: לכן אני מבקש בתחילת הדיון שתגיד לי מה השינויים ומה המשמעות של השינויים.

אסף לוי: אז גם במהלך הקריאה אני אגיד את השינויים ואני אסב את תשומת לב חברי הכנסת לשינויים בהשוואה ל-2018.

אסף לוי: השינוי העיקרי בהשוואה ל-2018 – ב-2018 היתה תוספת רוחבית של 1%, ולבקשת שר החקלאות, אני יודע שהוא פנה אליך באופן אישי וגם לחברי הכנסת, השר מבקש זמן כדי ללמוד האם ואיך לחלק את התוספת.

אסף לוי: אנחנו נמצאים בתחילת תקופתה של הנהגה חדשה שמבקשת ללמוד את הנושא גם במשרד החקלאות וגם במשרד האוצר, כדי לראות איך לקדם את השדרוג של הענף, כמובן בהסכמה עם המגדלים.

אסף לוי: לכן השר מבקש זמן שגם המנכ"ל שאמור להיכנס בתחילת החודש ילמד את הנושא, ונעשה עשה עבודה משותפת יחד עם המגדלים, לתוספת.

אסף לוי: אז השינוי העיקרי ב-2018 היתה תוספת של 1%.

אסף לוי: ל-2020 המועצה המליצה תוספת של 5%.

אסף לוי: ב-2019, תקנות שלא אושרו – היתה תוספת של 35 שלא נכנסו לתוקף מאחר והשר לא חתם על התקנות.

יעקב מרגי: הן לא היו.

יעקב מרגי: לא צריך להזכיר אותן.

אסף לוי: אמרתי.

אסף לוי: לא היו.

אסף לוי: עוד כמה שינויים זה במקום הגידול.

אסף לוי: הכנסנו עוד כמה שינויים מספריים =.

אסף לוי: סעיף 1 נכנס כשהוא היה ב 2017-2016, בתקנות 2018 הסעיף הזה נמחק, במקום הגידול.

אסף לוי: ב-2018 הבנו שהוא נמחק בטעות וחשבנו שיש אופציה אחרת שנותנת לו מענה, ולכן ב-2019 וב-2020 אנחנו מבקשים להכניס את הסעיף הזה חזרה.

אסף לוי: יש הערות של המועצה ונציגי המגדלים על המספרים שכתובים שם, בסעיף.

אסף לוי: סעיף נוסף זה מספר המטילות בלול גדול.

אסף לוי: מוצע 55 וב-2018 היה 50.

אסף לוי: וזה פחות או יותר, למעט מילה פה או מילה שם שמחדדת, ואני אגע בכל מילה.

אסף לוי: אני אגיד איפה השוני מ-2018.

אסף לוי: יש לי נוסח משולב.

אסף לוי: יתקנו אותי חבריי המגדלים אם שכחתי משהו בהבדלים לעומת 2018.

יעקב מרגי: בבקשה, תתחיל לקרוא את התקנות.

יעקב מרגי: צורת הדיון תהיה כזו – הוא מקריא סעיפים, ונחזור לסבב התייחסויות.

אסף לוי: תקנות המועצה לענף הלול (כללים בדבר מכסות לייצור ביצי מאכל לשיווק בשנת 2020), התש"ף

אסף לוי: -2020 פה אני מבקש להביא לתשומת לב הוועדה שב-2018 היתה תוספת, למעט תוספת שניתנה לסעיף תקנה 6(א) לתקנות אלה לכללי 2018, ובהתאם להערות המועצה ולבקשתה, הסעיף הזה נמחק.

אסף לוי: שינוי ראשון בהשוואה ל-2018.

יעקב מרגי: למה?

יעקב מרגי: למה נמחק?

אסף לוי: לבקשת המועצה.

אסף לוי: הם יכולים לדבר בשם עצמם.

אסף לוי: לפי ההסבר שניתן לי זו תוספת שניתנה על מעבר ללול גדול או על ויתור שטח.

אסף לוי: ההגדרה של לול בסיס נכנס במקום אחד בתקנות שאומר שאדם שמכסת הבסיס שלו נמוכה מ-500 אלף, יקבל השלמה.

אסף לוי: אז המועצה ביקשה שהתוספות האלה יהיו בתוך המכסה ולא יימחקו, בזמן הבדיקה אם מגיעה לו השלמה ל-500 או לא.

אסף לוי: אנחנו לא התנגדנו, זו היתה תוספת שמטיבה עם המגדלים.

אסף לוי: אם זו היתה בקשתם, המשרד לא התנגד.

יעקב מרגי: יש הערות לסעיף ההגדרות?

מירב תורג'מן: הערה טכנית – יש כמה הגדרות שכן היו בסעיף ההגדרות בתקנות לשנת 2018 ובנוסח שהוצע לשנת 2019.

מירב תורג'מן: חלקן נמחקו משום שירדו מספר תקנות, וחלקן עברו לנוסח התקנות משום שיש בהם רק שימוש בפעם אחת באותה תקנה.

אסף לוי: נכון, תודה רבה.

אסף לוי: היו הגדרות של אזורי עדיפות לאומית ונושאים שקשורים למכסות חדשות, ולכן, מאחר ואין תוספת מכסה ולא הקצאה למכסות חדשות, הסעיפים של עדיפות לאומית, יישוב חדש – לא היו נדרשות ולכן זה נמחק.

אסף לוי: כמה סעיפים שהופיעו רק בתוך ההגדרה, בהתאם להערות נוסח עברו לתוך הסעיף ולא בשלב ההגדרות.

יעקב מרגי: יש הערה לסעיף ההגדרות?

תמר זנדברג: יש לי שאלה – הערה.

תמר זנדברג: בתקנות האלה יש עוד מקום שיש בו הגדרות וזה בסעיף (ג) בנושא הלול ללא כלובים.

תמר זנדברג: זה גם נושא שיעמוד וקשור גם למכסות.

מירב תורג'מן: זה בדיוק מה שאמרתי, גברתי.

מירב תורג'מן: מכיוון שנעשה שימוש בתקנות האלה רק בתקנה 6 בהגדרה הזו של לול ללא כלובים הם העדיפו להעביר את ההגדרה לתקנה הספציפית שבה יש אמירה של ההגדרה הזו.

מירב תורג'מן: זה רק עניין טכני.

תמר זנדברג: זה לא סותר את מה שכתוב כאן על לול חדש?

מירב תורג'מן: זה לא סותר.

מירב תורג'מן: זה רק עניין טכני.

מירב תורג'מן: ככל שהוועדה תחשוב שצריך להעביר את זה בחזרה לסעיף 1 – זה אפשרי.

מירב תורג'מן: שוב, כאמור, זה רק עניין טכני של ניסוח.

מירב תורג'מן: באופן עקרונית רוב ההגדרות – דרך המלך היא שהן יופיעו בתקנה 1, שהיא תקנת ההגדרות.

מירב תורג'מן: יחד עם זה אין שום מניעה שיהיו הגדרות שהן רלבנטיות רק לאותה תקנה.

תמר זנדברג: אדוני, אני מציעה שאנחנו נשקול בכל זאת להעביר את סעיף ההגדרות - - -

יעקב מרגי: שמרי את ההערה הזו לסוף.

יעקב מרגי: נקבל החלטה.

תמר זנדברג: בסדר.

תמר זנדברג: אני גם יכולה לנמק.

תמר זנדברג: אני חושבת שזה די ברור, אבל זה נושא – אנחנו עוברים בדרך לרפורמה שלמה של לולים ללא כלובים.

יעקב מרגי: הלוואי והאוצר ישמע אותך סוף סוף.

תמר זנדברג: אתה צודק.

תמר זנדברג: אני חושבת שחלק מהאמירה שלנו זה להטמיע את זה, כולל בהגדרות.

מירב תורג'מן: רק חשוב לציין, שוב – להזכיר, שהתקנות האלה הן רלבנטיות רק לשנת 2020.

יעקב מרגי: מפנים את תשומת ליבי – כדי שלא נתברבר עם זה – נקרא סעיף, נתייחס ונצביע עליו.

יעקב מרגי: שלא נתחיל לייצר בלגן מההתחלה.

יעקב מרגי: אני חוזר לסעיף ההגדרות וחוזר להערה של חברת הכנסת תמר זנדברג.

יעקב מרגי: אם זה לא משמעותי – ואני מבין ממך שבסוף בסוף זו אמירה כי התקנות הן רלבנטיות רק לשנה הזו, שכבר עבר חצי ממנה, ולך חשוב הקטע של האמירה, מבחינתי אין בעיה.

יעקב מרגי: האם למשרד יש בעיה עם זה שזה חוזר לסעיף ההגדרות?

יעקב מרגי: אין בעיה.

יעקב מרגי: אנחנו נחזיר את זה לסעיף ההגדרות.

יעקב מרגי: אז אנחנו מצביעים על הסעיף הזה בלבד, כולל השינוי.

אסף לוי: אז אני אקריא עוד פעם את ההגדרה של לול ללא כלובים ונכניס אותו לסעיף ההגדרות.

קריאות: - - -

יעקב מרגי: אני בכל זאת חוזר בי.

יעקב מרגי: אנחנו נרכז את ההצבעה בסוף.

יעקב מרגי: אלה תקנות מורכבות.

יעקב מרגי: כרגע סיימנו את ההקראה של סעיף 1.

יעקב מרגי: עוברים ל-2.

מירב תורג'מן: כאשר מחזירים את ההגדרה, בעצם.

יעקב מרגי: כן, סיכמנו שמחזירים את ההגדרה של לולים ללא כלובים.

סעיף 2: אין שינוי בהשוואה ל-2018.

סעיף 2: נכון שב-2018 הסעיף הזה כלל גם תוספת רוחבית של אחוז אחד, אבל מאחר שאנחנו גם נדרשים לתת תוספות לפי הסעיפים הנוספים שממעודדים מעבר ללולים משודרגים – אז אין בעיה עם המכסה, לפי כל החישובים של המשרד.

אנטאנס שחאדה: זה ימנע מחסור בשווקים?

אנטאנס שחאדה: הכמות הזו תמנע מחסור?

אסף לוי: כן.

יעקב מרגי: לטובת חברי הכנסת החדשים ולטובת הציבור שצופה בנו, שלא חי בלול ולא מבין, וחשובים לו דברים אחרים: כשאתה אומר 2330 מיליון ביצים, תתייחס כמשרד – זו מכסה סבירה?

יעקב מרגי: מעודכנת?

יעקב מרגי: תרחיב.

אסף לוי: אדוני היושב-ראש.

אסף לוי: ב-2019 המשרד קידם תוספת של 3% שלא נכנסה לתוקף ב-2019, והסתדרנו פחות או יותר.

אסף לוי: אני שם בצד את משבר הקורונה ואת עודף הביקוש הלא סביר שיצר פה איזה מחסור אמיתי, אבל הוא לא היה בעקבות יכולת הגידול.

אסף לוי: באופן כללי התרנגולת מייצרת לא באופן רציף לאורך השנה.

אסף לוי: היא נותנת פחות ביצים בקיץ ויותר ביצים בחורף, ולכן כאשר מתכננים את המכסה הארצית אנחנו מתכננים יחד עם המועצה, בהמלצות המועצה, לא את השיא למעלה ולא את השיא למטה, יוצרים מעט עודפים ומעט חוסרים שאנחנו יודעים לייבא, לפתור את החוסרים הנקודתיים האלה באמצעות יבוא מוסדר על ידי המשווקים המורשים, מדוד בכמויות.

אסף לוי: לרוב – בהתאם להמלצת המועצה.

אסף לוי: אנחנו עובדים יד ביד גם בפתיחת היבוא, כי אנחנו לא יכולים לייצר, זה לא נכון גם למגדלים וגם לענף לייצר לפי הפיק של הביקוש, כי אנחנו נייצר לרוב שנות החודשים האחרים את העודף שיוצר נטל גם על המגדלים, גם על המשווקים וגם על הענף.

אסף לוי: אנחנו מדברים על ענף מתוכנן ולכן התכנון הוא על ממוצע טיפה יותר גבוה, יותר קרוב לפיקים, בתקופות מסוימות יוצר לנו עודפים.

אסף לוי: לגבי ה-2 מיליארד ו-330.

אסף לוי: מבינים את הצורך בתוספת אבל לבקשת השר – הוא ביקש זמן ללמוד איך לחלק את התוספת - - -

יעקב מרגי: איך היא חולקה עד היום, לפני שהשר נבחר?

אסף לוי: אז ב-2019 היתה הצעה לחלק אותה באופן רוחבי, רק למגדלים שיגדלו לפחות מחזור אחד שלא יהיה - - - שלא יוכלו למכור את המכסה.

אסף לוי: גם ב-2018 ניתנה באופן רוחבי.

אסף לוי: עכשיו, בהתאם למדיניות של הממשלה של לנסות ולקדם את הנושא של מעבר ללולים משודרגים, ההנהלה, השלטון הקודם רצה לעודד באמצעות המכסה למעבר ללולים ולא לתת את התוספת ללולים ישנים שלא עומדים ברישוי עסקים.

אסף לוי: השר רצה ללמוד את הנושא הזה שהמנכ"ל החדש שייכנס בשבוע שבועיים הקרובים לעובי הקורה וילמד את הנושא.

אסף לוי: נכנס לתוקף, כן.

אסף לוי: לפי המלצות המועצה.

אסף לוי: המועצה לענף הלול היא גוף סטטוטורי שהוקם - - -

יעקב מרגי: אתה יכול לרדת לסוף דעתם?

אסף לוי: אני יכול לרדת לסוף דעתם אבל אני גם מכבד את רצונו של השר ללמוד את הנושא ולהבין - - -

יעקב מרגי: לא דיברתי על מה שאני הולך לעשות עכשיו.

יעקב מרגי: ה-3% הקודמים, איך הגיע?

אסף לוי: בהתאם לתחזית הביקוש של האוכלוסייה, הגידול באוכלוסייה ולפי ניסיון העבר, לפי החוסרים שנוצרו לאורך השנה הקודמת, ההשלמות ביבוא.

יעקב מרגי: שלושה פרמטרים.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: תודה.

אנטאנס שחאדה: אני לא מומחה גדול לתחום אבל רוצה לברר – כמה מגדלים יש בחלוקה הערבית, או שיש מונופול על תחום גידול הביצים?

אסף לוי: אכן כן, יש מגדלים באוכלוסייה הערבית וגם ב-2019 ו-2018 ניתנו מכסות חדשות בהעדפה לאוכלוסיית המיעוטים, והכוונה של המשרד שכאשר יהיו תוספות מכסה, יהיו מכסות חדשות גם בתעדוף שמיודות רק לבני אוכלוסיית המיעוטים.

אסף לוי: בטיוטה של 2019, היתה הצעה ב-2018, היחידים שקיבלו - - -

אימאן ח'טיב יאסין: אפשר להגיד אחוז?

יעקב מרגי: תן את ההתייחסות בסוף.

שרן השכל: קודם כל – אתן טיפה רקע.

שרן השכל: אני ואתה יחד הגשנו בכנסת הקודמת את הצעת החוק בעצם, לאפשר מכסות למי שהקים לולי מעוף.

שרן השכל: הם אמרו – לא משתלם לבנות לולי מעוף, ואמרנו – אם זה לא משתלם, בואו ניתן מכסה לכל מי שירצה לבנות לול מעוף.

שרן השכל: בתוך זה אנחנו מסתכלים על התקנות מ-2018.

שרן השכל: ברור לי שזה ימשיך ככה גם הלאה.

שרן השכל: היה גידול של 5% באוכלוסייה של מדינת ישראל.

שרן השכל: למיטב הבנתי אנחנו גדרנו את המכסה בפחות מ-3% לעומת הגידול של האוכלוסייה הישראלית.

שרן השכל: אז קודם כל הבקשה שלי – דווקא במכסה הארצית בואו ניתן אפשרות – לא נגיש עכשיו חוק, אבל ניתן את ההפרש של ה-2% האלו לאנשים שמוכנים לפתוח לולי מעוף, והייתי מבקשת גם תוספת לתת עדיפות למישהו שהוא צמוד גדר, כי כמובן – הם עוברים עכשיו את התקופה הכי קשה, גם בגבול לבנון, גם על גבול העוטף.

שרן השכל: אז אנחנו נותנים גם עדיפות לרווחת בעלי החיים וגם עדיפות לתושבים, שבעצם מסכנים חיים ושומרים על גבולות המדינה.

שרן השכל: זו בקשה שלי, אני יודעת שכל פעם אנחנו מביאים את זה - - -

אנטאנס שחאדה: - - -

יעקב מרגי: אני מבקש שלא תפריע.

שרן השכל: אז הבקשה שלי היא להוסיף בתוך התקנה הזו את המככסה הזאת, על פי הקריטריונים האלה.

שמואל לויט: אני מנכ"ל המועצה לענף הלול.

שמואל לויט: הכמות של 2 מיליארד ו-330 היא כמות מספקת לצרכי האוכלוסייה, בהנחה והיא כוללת את ה-5% שהמגדלים מבקשים להוסיף בשנה הזו.

שמואל לויט: בשנת 2019 ועדת הכלכלה אישרה את תקנות שהגיש השר עם תוספת של 3%, ומאז גם גדלה האוכלוסייה בעוד 2%.

שמואל לויט: משום מה התקנות של 2019 לא נחתמו על ידי השר מסיבות השמורות עמו, אנחנו לא יודעים אותן.

שמואל לויט: מה שאנחנו צריכים עכשיו זה את התוספת של ה-3% שאז ניתנה, ואת ה-2% של הגידול באוכלוסייה, זה על מנת שלא ייוצר חוסר.

שמואל לויט: אם לא תאושר התוספת הזו בחורף אנחנו הולכים לחוסרים גדולים מאוד של ביצים.

שמואל לויט: הכמות היא כמות נכונה.

שמואל לויט: לגבי ההעדפה שהעלתה חברת הכנסת שרן השכל – יש בתקנות מובנה באופן בסיסי –תראו את זה בתוספת, העדפה למי שמגדל בלולי מעוף ומקבל 20% או 25% יותר בפרגיות, על מנת להגיע לאותה מכסה.

שמואל לויט: זאת אומרת, בילט אין בתקנות האלה יש את ההעדפה ללולי מעוף.

שמואל לויט: מעבר לזה, כל העדפה עתידית לכאלה שיבנו בעתיד, בצמודי גדר או בעוטף עזה או בכל מקום, ממילא לא תבוא לידי ביטוי בשנת 2020.

מתן כהנא: אדוני היושב-ראש, כל הסיפור הזה של מכסות זה בעצם התארגנות קרטלית בסגנון סובייטי, שהיה נחשב לעבירה פלילית בהרבה מאוד ענפים אחרים.

מתן כהנא: לא הגיוני לעשות פה העדפה ל-3,000 על חשבון 9 מיליון אזרחי המדינה.

תמר זנדברג: - - -

מתן כהנא: אנחנו חושבים שנכון מראש לבטל את כל הסיפור הזה של מכסות.

מתן כהנא: לא הגיוני שבישראל שנת 2020 עדיין אנחנו פועלים פה בשיטות סובייטיות-סוציאליסטיות.

מתן כהנא: עם זאת, כיום אנחנו מבינים ששר החקלאות הוא לא בעניין, אבל מצד שני הוא גם מעכב להתאים את מה שקורה פה לגידול הטבעי באוכלוסייה, ולכן כן צריך לאשר גידול במכסות.

מתן כהנא: אני כן חושב שצריך לאשר את זה, בהינתן שלולים חדשניים שעומדים בכל התקנות הרלבנטיות – אני חושב שצריך לוודא שיש תיעדוף ליישובי קו העימות שנמצאים שם מתוך ציונות, לחזק אותם, מבלי לפגוע בכל השאר.

מתן כהנא: זה לא אומר שמורידים כרגע מכסות לאחרים, אבל כן צריך לתעדף את האחרים.

מתן כהנא: המחשבה – יש פה איזו מחשבה שעוטפת את כל האירוע הזה שאם לא נקבל החלטה היום אז הכל יקרוס.

מתן כהנא: בג"ץ כבר קבע שזה לא נכון.

מתן כהנא: אפשר גם לא לקבל החלטה היום ולחכות עם זה להמשך.

יעקב מרגי: נמצא את הייעוץ המשפטי.

מתן כהנא: בסדר גמור.

מתן כהנא: אבל צריך לטפל בזה לאט לאט ובשום שכל בלי לעשות פה - - -

מוטי אלקבץ: ההוכחה לכך שיש צורך – ויש לי כבוד רב לשר החקלאות הנכס, ואני מאמין שהוא ישפר את מערכת היחסים שבין החקלאים לבין המשרד, יחד עם זאת – אני חושב שהוא לא צריך כאן תקופת לימוד.

מוטי אלקבץ: די שהוא יעיין בתקנות 19, תקנות שהוגשו על ידי המשרד הקודם, על ידי השר הקודם והמנכ"ל הקודם, ששם בא לידי ביטוי הצורך בהגדלת המכסות והגדלת המכסה באופן רוחבי לכל המגדלים של 3%.

מוטי אלקבץ: מאז, כמו שמולי ציין, האוכלוסייה גדלה.

מוטי אלקבץ: יתרה מכך, אנחנו היום אחרי אירוע קורונה שהגדיל משמעותית את צריכת הביצים במדינת ישראל.

מוטי אלקבץ: אנחנו צריכים חס וחלילה להיערך לחס וחלילה אירוע נוסף של קורונה.

מוטי אלקבץ: יחד עם זאת, לפנינו חגי תשרי שגם אז נצטרך להסתמך על הייבוא, אם לא נגדיל באופן משמעותי – נצטרך להסתמך על היבוא.

מוטי אלקבץ: לצערי, באירוע האחרון, מתוך חיפזון וחוסר שיקול דעת נפתח יבוא ממדינה שאין בה את מה שדורשים מאתנו – מאוקראינה.

יעקב מרגי: מה, אין שם פיקוח וטרינרי?

מוטי אלקבץ: אין שם פיקוח בנושא של סלמונלה, כשכל הזמן המנכ"ל הקודם תקף אותנו על הנושא של סלמונלה.

שרן השכל: רק על סלמונלה אין פיקוח?

מוטי אלקבץ: באוקראינה אין שיתוף פעולה בין השירותים הוטרינרים שם למדינת ישראל בנושא של פיקוח על סלמונלה, אנחנו דורשים עמידה - - -

קריאה: למה אין?

קריאה: מי אחראי על זה?

יעקב מרגי: חזקה עלינו שאנחנו מקפידים יותר מהם.

מוטי אלקבץ: העיד על כך הרופא הראשי לבריאות העוף, ד"ר רם כץ, כשנשאל באחד הכנסים האחרונים איזה ביצה הוא מעדיף, הוא מעדיף ביצה ישראלית על כל ביצה מיובאת.

מוטי אלקבץ: לגבי האכלוס, שחבר הכנסת מתן כהנא דיבר, אכלוס בלולים, אני רוצה שתדעו: אכלוס כל לול, במדינת ישראל, כולל הלולים שכונו על ידי המנכ"ל לשעבר, בן אליהו, כ "לולי זבל", כל הלולים האלו ללא אישור של השירותים הווטרינריים, כן בהיבט התברואתי והן בהיבט של רווחת בעלי חיים – מאושרים על ידי השירותים הווטרינריים.

שרן השכל: ועדיין ראינו צילומים וראינו מה קורה בתוך רפתות.

מוטי אלקבץ: יש כאן טופס שאם תרצי תוכלי לעיין ולראות מה עושה כל פקח שמגיע ללול במדינת ישראל.

מוטי אלקבץ: הוא חייב לעבור על כל הפרמטרים, לאשר.

מוטי אלקבץ: במידה וזה לא מאושר, הוא לא מאשר אכלוס, כולל כמות העופות באותו לול.

מוטי אלקבץ: זאת אומרת, שהמכסה יכולה להיות גבוהה ממה שאני אאכלס, מכיוון שאין לי מקום.

מוטי אלקבץ: אז זה בהקשר זה.

מוטי אלקבץ: אני חושב שהתוספת היא נדרשת.

מוטי אלקבץ: אין לנו זמן.

מוטי אלקבץ: אנחנו צריכים להתחיל לאכלס איפה שניתן לאכלס כבר היום, כדי שלחגי תשרי לא יהיה חוסר.

מוטי אלקבץ: אנחנו נעמוד בדרישות.

מוטי אלקבץ: יתרה מזאת, התוספת הזו תשמש, בעזרת ה', אנחנו נמצאים כרגע בשלבים מתקדמים של הכשרת אזורי גידול ליציאה – גם ללולי חופש, גם ללולי מעוף וגם ללולי כלובים, כשהנטייה של רבים מהמגדלים – הם מפנימים, ללכת לכיוון של לולי מעוף.

מוטי אלקבץ: אנחנו עושים את כל הפעולות, בשיתוף פעולה גם של המגדלים וגם של משרד החקלאות – להכשרת אזורי הגידול.

מוטי אלקבץ: מכיוון שכך צריך להגדיל את המכסה ולאפשר כמות לפחות גדולה כזו שכלכלית היא תהיה כדאית ליציאה החוצה.

דני סיידה: אני חקלאי מהגליל, חבר כנסת לשעבר.

דני סיידה: הערה לחברת הכנסת שרן השכל – העניין של לולי חופש, לולי מעוף הוא כבר צורך של החקלאים.

דני סיידה: הם יודעים שזה צורך, הם מבינים את הכדאיות הכלכלית של זה וגם מבינים את העניין של רווחת העוף.

דני סיידה: השכן שלי, בן המושב שלי, מוטי, כבר הביא באסיפה כללית את כל המושב למעבר ללולי חופש.

דני סיידה: הדבר הזה – נאה דורש, נאה מקיים – זה כבר מתקיים.

יעקב מרגי: מה החסמים?

יעקב מרגי: האוצר משתף פעולה?

יעקב מרגי: המשרד משתף פעולה?

דני סיידה: - - יכולים החקלאים צעד בצעד עם הארגון, כמו שצריך ותקבלו את התוצאה המבוקשת.

דני סיידה: כשהולכים עם החקלאים יחד מקבלים את התוצאה המבוקשת, בלי להילחם ובלי לכפות דברים.

שמעון ביטון: אני נציג המגדלים, ממושב אביבים מגבול הצפון, מקום שאוהבים.

שמעון ביטון: אז אני רוצה גם - - -

יעקב מרגי: הבעיה שגם החיזבאללה אוהב.

שמעון ביטון: אנחנו עם החיזבאללה מסתדרים, לא מסתדרים עם הגזירות שגוזרים עלינו פה.

שמעון ביטון: אז אני רוצה להוסיף, לעניין רווחת העוף, שמוצג פה על ידי חברת הכנסת שרן השכל – שגם בתקנות הנוכחיות ניתן תעדוף ותגמול למגדל שיעבור מלול ישן ללול חדש – ניתנת לו פעם אחת כמות יותר גדולה לאכלוס הלול, שלא מאפשרים למגדל בסוללות.

שמעון ביטון: זאת אומרת, שהכוונה לעודד מגדלים לעבור לצורת גידול - - -

שרן השכל: אבל זה - - - חדש ללולי מעוף.

שרן השכל: גם ללולי מעוף עדיין זה מוגבל.

שרן השכל: אני מציעה פה לקחת את כל המכסה שלא רוצים כרגע להוסיף, ולתת אותה גם לבנים ממשיכים שהיום אפילו אין להם, שיבנו לול מעוף - - -

יעקב מרגי: טוב, יהיה דיון שלם על הרפורמה הזאת.

יעקב מרגי: זה לא בתקנות.

יעקב מרגי: מה אתה מבקש, שמעון?

שמעון ביטון: אני אומר שצו השעה לעניין ה-5% הוא עניין קריטי.

שמעון ביטון: הוא אושר על ידי הוועדה ב-2019 כ-3%.

שמעון ביטון: האוכלוסייה גדלה, והצורך לייצר ביצים כחול-לבן הוא צו השעה.

שמעון ביטון: הוכח ביום פקודה שגם כשניתנה הוראה לייבא ביצים ממדינות העולם, לא היה להביא ביצים.

שמעון ביטון: יותר מזה, חטאו וייבאו מאוקראינה, מדינה שלא מנטרת סלמונלה.

שמעון ביטון: אני לא יודע אם אנשים אכלו את הביצים האלה ומתו – מסלמונלה, וקראו לזה קורונה.

שמעון ביטון: ואני אומר לך – אנחנו, המגדלים בצפון נבדקים שלוש פעמים בשנה לסלמונלה.

שמעון ביטון: אנחנו ממנים שתי בדיקות מכיסנו הפרטי על מנת להוכיח שהמוצר שלנו כחול-לבן, שלצערי המנכ"ל הקודם קרה לזה לולי זבל, הוא הרבה יותר בריא מיבוא פרוע ולא אחראי ממדינות שמוכרות ביצים עם סלמונלה.

שמעון ביטון: אני אסיים בכך שהלול שלי אוכלס לפני חודשיים, נחתם פה על ידי השירותים הווטרינרים.

שמעון ביטון: מגיע פקח שהוא לא של המועצה לענף הלול, של השירותים הווטרינרים, שהוא סופר את כל כלובי הסוללה על מנת לייצר אכלוס נכון, כדי שלא תהיה צפיפות בלול.

שמעון ביטון: זאת אומרת שהיה ותאושר בעזרת ה' התוספת, היא תאוכלס רק על ידי מי שמאכלס, ורק מי שיכולת הקיבולת שלו תאפשר את האכלוס הזה.

שמעון ביטון: זאת אומרת, זה לא כולם.

שמעון גואטה: אני ראש המועצה האזורית מעלה יוסף.

שמעון גואטה: ידידי, יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת יעקב מרגי.

שמעון גואטה: קודם כל אני רוצה לברך את השר.

שמעון גואטה: אני אומר לכם, סוף סוף יש לנו שר חקלאות שבא מהתיישבות, שהיה ראש מועצה, שמבין את ליבם של החקלאים.

שמעון גואטה: הוא רוצה ללמוד, אבל אני אומר לכם – אני אדבר קודם על העלייה של ה-5%.

שמעון גואטה: מי שראה את זה, מי שמכיר – עברנו תקופה, ואנחנו עוד לא יצאנו מהקורונה, קודם כל.

שמעון גואטה: ראינו בפסח, ויעקב, מי כמוך יודע, שראינו את אחינו האשכנזים שלא אוכלים שום דבר חוץ מביצים, אתה לא יודע כמה היה חוסר של ביצים בפסח, וזה לא צריך לקרות במדינה כזו נאורה שיש חוסר של ביצים בסופר.

שמעון גואטה: ברמי לוי אצלנו – ממש מכות הלכו על ביצים.

שמעון גואטה: זה צו השעה, אני אומר לכם.

שמעון גואטה: עלייה של 5% זה צו השעה, שלא יחסר.

שמעון גואטה: ולא יצאנו עדיין מהקורונה.

שמעון גואטה: דבר שני, אנחנו הולכים כבר לפי הסדר בנושא של הלולים.

שמעון גואטה: אנחנו כבר התחלנו עם תוכניות, משטחים.

שמעון גואטה: את באה מהצפון – זה בא מ-14 יישובים שלנו של קו העימות במעלה יוסף, 11 יישובים של מרום הגליל, ו-2 יישובים.

שמעון גואטה: אני אומר: רוב גידול הביצים נמצא בגליל ובקו העימות.

שמעון גואטה: אז אני מבקש שתהיה העלייה הזו.

חוה אתי עטייה: פנו אלי חברי מושב דישון.

חוה אתי עטייה: צריך להשלים מכסות לקו הגדר.

חוה אתי עטייה: לחלק אין מכסה ולחלק יש.

חוה אתי עטייה: עושים להם הגרלה על מכסות.

חוה אתי עטייה: אותם חקלאים מבקשים מלכתחילה בתקנות לתת לסמוכי גדר.

חוה אתי עטייה: מדובר על לולים חדשים שהם מחוץ ליישוב, לולים ברמה.

חוה אתי עטייה: הם רוצים מכסת תעסוקה וחוק הגליל מבטיח להם עדיפות.

חוה אתי עטייה: אז יש לתקן את הנושא.

יעקב מרגי: שמענו את בקשתם, נראה בהמשך.

יבגני סובה: קודם כל, אני מצטרף במחשבה לדבריה של חברת הכנסת השכל, כי אנחנו צריכים לחשוב על הכיוונים, ואני מבין שיש פה איזושהי התנגדות בעניין הלולי מעוף, לולים ללא כלובים.

יבגני סובה: זה דבר טבעי, דבר שלא צריך לפחד, וצריך לדון בנושא הזה.

יבגני סובה: אני מניח שיהיה דיון פתוח בעניין הזה ואנחנו כן נראה שכן אפשר לתגמל.

יבגני סובה: תמריץ ותגמול זה לא דבר רע, בטח לא בתעשייה גדולה.

יבגני סובה: אני רוצה עוד לשאול שאלה – אני שומע בדיון, לא נאמרה פה אפילו מילה אחת על קורונה.

יבגני סובה: אנחנו היינו עדים פה למחסור בביצים, אני מניח שגם המגדלים ומי שעוסק בענף הסיק מסקנות מהסיפור הזה, כי בסך הכל הצרכן הישראלי ששומע אותנו היום וגם רואה את הדיון, שואל את עצמו מה המחיר של הביצים בישראל, כמה אני משלם.

יבגני סובה: נכון שזה בפיקוח ונכון שזה מחיר קבוע, אבל חברים, בואו לא נשלה את עצמנו: המחיר שלנו בביצים יותר גבוה מאשר ב-150 מדינות בעולם, או 160 מדינות.

יבגני סובה: אז גם לזה צריך לתת את הדעת, כדי לראות מה צריך לעשות שאזרחי ישראל ייהנו מזה.

יבגני סובה: אני מבין, אני בעד כחול-לבן, אני בעד בדיקות סלמונלה, ואני חושב שאפשר גם לשתף פעולה עם וטרינרים באוקראינה, אם אנחנו כבר עוסקים בייבוא.

יבגני סובה: אבל את זה לא שמעתי.

יבגני סובה: לא שמעתי מהצרכן, ואנחנו, כנבחרי ציבור צריכים לדאוג לצרכן, עם כל הכבוד לתעשייה.

יבגני סובה: את זה לא שמעתי, אני מניח שאנשים יתייחסו לזה, כי המחיר זה הדבר הכי חשוב – מה עושים בשביל להקטין את המחיר וככה לבוא לקראת הציבור.

קריאה: בריאות זה יותר חשוב.

אימאן ח'טיב יאסין: ארבעה דברים.

אימאן ח'טיב יאסין: הדבר הראשון, אני לא חושבת שיש מישהו בסביבה שלך שרוצה שאנחנו באמת נהיה במחסור, ולכן צריך לדאוג שלא יהיה מחסור, ובד בבד עם זה צריך לדאוג שהמחיר יהיה מתאים ונורמלי.

אימאן ח'טיב יאסין: הדבר החשוב באותה מידה היא האיכות של הביצים.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו לא מתכוונים להביא ביצים או לייצר ביצים בתנאים שהם לא מתאימים גם לבעלי חיים וגם לא לבני האדם, ולא רק סלמונלה וכל מיני דברים אחרים.

אימאן ח'טיב יאסין: ולכן צריך גם את הנושא של הלולים לקחת בחשבון, ואם כבר נותנים להגדיל את המכסות, אז לדאוג שהלולים החדשים באמת ילכו לפי התקן החדש.

אימאן ח'טיב יאסין: דבר נוסף, שמעתי מהיו"ר של מגדלי העופות לגבי מה שנמצא בתוך החברה הערבית – אמרת שיש, אני יודעת שזה אחוז מאוד מאוד נמוך.

אימאן ח'טיב יאסין: לכן, אם יש עלייה בייצור ופתיחת אפשרויות - - -

יעקב מרגי: מעבר לזה הוא אמר שבקריטריונים הם מועדפים.

יעקב מרגי: תעדוף.

אימאן ח'טיב יאסין: אז אם יש כבר אפשרות ליישם את התעדוף הזה – אז לתת לחברה הערבית, כי כולנו גם יודעים, לא רק בענף הזה – כל הבעיה הכלכלית וכל ההתנהלות הכלכלית צריכה דחיפה במקום הזה.

תמר זנדברג: אני קודם כל רוצה לחזור צעד אחד אחורה.

תמר זנדברג: התחלנו מנציג המשרד שהציג את הדברים והוא אמר שלפי ההערכות שלהם שמבוססות על גורמי מקצוע, לא צריך בכלל הגדלה.

תמר זנדברג: לא ברור לי למה מייד התחלנו לדון בהגדלה אם בכלל האמירה הראשונית, וגם בתקנות שהובאו לנו - - -

יעקב מרגי: לא שמעת את הדבר השני שלו.

יעקב מרגי: 3%, הם הגיעו למסקנה שצריך להגדיל מכסות, ו-2% של גידול טבעי הוא גם מסכים.

תמר זנדברג: בסדר, כרגע התקנות הובאו על ידי המשרד.

תמר זנדברג: כאן בכנסת ידוע תמיד – לי, אישית, הרבה פעמים יש השגות על מה שמובא, אבל בואו קודם כל נזכור שנקודת המוצא שלא צריך הגדלה בכלל, במכסה.

תמר זנדברג: אותו משבר קורונה, כל הזמן דובר על זה גם בזמן אמת, שלא היה מחסור אלא היה - - - אתה יודע, כמו שכולם רצים לבנקים להוציא את הכסף, אז לא חשוב כמה כסף תזין, הבנק יקרוס.

יעקב מרגי: לטובת הדיון, הוא אמר שיש פיקים, תקופה שזה גבוה, ותקופה שזה נמוך.

תמר זנדברג: נכון, אבל פיק כמו קורונה – אי אפשר היה לחזות, ואי אפשר גם להתמודד עם פיק כזה.

תמר זנדברג: כמה שלא יהיה – אנשים - - -

יעקב מרגי: לקחו בחשבון שהמקררים מלאים בביצים, באוקראינה.

קריאה: אבל ההחלטה על התוספת היתה עוד לפני הקורונה, כי חלק מהעניין הוא גידול אוכלוסייה.

תמר זנדברג: אבל גידול אוכלוסייה לא תמיד - - - יש שינויים בהרגלים, הנושא של בריאות נכנס מאוד, הנושא של פיקוח.

תמר זנדברג: יש כל מיני דברים.

תמר זנדברג: ההערכה הראשונית של המשרד, והוא הדגיש במפורש, שאל אותו היושב-ראש על סמך מה הוא נותן את ההערכה שלו, והוא אמר:

תמר זנדברג: על סמך ההערכה המקצועית שלנו, בשיתוף גורמי המקצוע, גם מהמשרד וגם מהמועצה.

תמר זנדברג: היה וכן, אם כן הולכים פה לאיזשהו גידול, אז בהחלט צריך לשים קריטריונים לגידול, והקריטריון המרכזי והראשון, תשמעו – דבר שהדאיג אותי פה, וגם אתה, היושב-ראש התייחסת, אמרת – הרפורמה?

תמר זנדברג: נראה, עד שיהיה, עד שמשרד האוצר ייתן - - -

יעקב מרגי: אני אומר – רוצים?

יעקב מרגי: שיגמרו עם זה.

תמר זנדברג: אני בעד שהמדינה תשלם את זה, תיתן את זה ותתייחס לזה ברצינות.

תמר זנדברג: אבל אי אפשר כל פעם לזרוק את זה הצידה, ובינתיים להמשיך, עולם כמנהגו נוהג.

תמר זנדברג: גם ככה מדינת ישראל נמצאת הרחק הרחק מאחור.

תמר זנדברג: דיברו כאן על זה שהתעדוף קיים גם במכסה הקיימת.

תמר זנדברג: רבותיי, רק 4% מהלולים בארץ, מהביצים בארץ, מיוצרות בלולים ללא כלובים.

תמר זנדברג: במדינות אירופה אנחנו כבר נמצאים בלמעלה מ-90%, וגם במדינות המפגרות ביותר – 30 ו-40%.

תמר זנדברג: בישראל – 4%.

תמר זנדברג: כך שהתעדוף הקיים הוא בעצם לא משמעותי, זה אות מתה, זה מהשפה ולחוץ, זה סתם.

יעקב מרגי: יש בעיות אובייקטיביות.

תמר זנדברג: אחד הכלים שלנו להתמודד עם הבעיות האובייקטיביות שאכן קיימות זה להיתלות בתקנות האלה ולהגיד שאנחנו באמת ניתן את המכסה לא באופן רוחבי.

תמר זנדברג: גם תראו, בלולי הסוללה אין איפה להכניס יותר.

תמר זנדברג: איפה?

תמר זנדברג: מאיפה יביאו שם הגדלת מכסה?

יעקב מרגי: לא, לא יכניסו.

תמר זנדברג: או שיגדילו עוד כלובים שגם ככה אנחנו אומרים בעצמנו שאנחנו רוצים יותר ויותר לצאת מהם, שלא לדבר, גם מוסיפים לסבל של התרנגולות, וגם - - -

יעקב מרגי: אף אחד לא ייתן אישור להרחיב לולי כלובים.

תמר זנדברג: אז אם יגדילו את המכסה – מאיפה יבואו עוד ביצים במצב הקיים, עם הלולים הקיימים?

יעקב מרגי: אני רוצה לשתף אותך.

יעקב מרגי: בתפקידי הקודם כיו"ר ועדת החינוך ניסינו לקדם א הסוגיה הזו.

יעקב מרגי: אותו שר חקלאות שהכלי זה שלא לאשר מכסות – לא נקף אצבע, סליחה שאני אומר את זה על ידידי הטוב אורי אריאל.

יעקב מרגי: כשאמרתי לו – אתה רוצה רפורמה?

יעקב מרגי: אתה רוצה ביצי חופש,?

יעקב מרגי: לולי חופש?

יעקב מרגי: תרוץ לאוצר, שב על זה, תראה להם שזה בראש סדר העדיפויות שלך.

יעקב מרגי: אבל אי אפשר לשבת בחוסר מעש.

יעקב מרגי: מצד אחד לתת לאוכלוסייה – תקשיבי טוב-טוב: כשיש ואקום נכנסים לשוק הזה גורמים שליליים.

יעקב מרגי: הלוואי שמשרד החקלאות היה עושה את העבודה שמוטלת עליו בקטע של הפיקוח.

יעקב מרגי: מה קורה?

יעקב מרגי: מכניסים לנו בדלת האחורית.

יעקב מרגי: אין ואקום.

יעקב מרגי: יהיה מחסור – הם ימצאו אותו.

יעקב מרגי: אם ימצאו אותו, לא רק עם סלמונלה, עם עוד הרבה דברים שליליים.

שרן השכל: אבל היושב-ראש, - - - שזו בדיוק ההזדמנות - - -

יעקב מרגי: היא ברשות דיבור.

יעקב מרגי: אני מבקש.

תמר זנדברג: ולכן אני אומרת – מקובלת עלי האמירה של להגיד – עכשיו לא ניתן מכסה וניתן אותה בהמשך, כשהשר ילמד, ואני בטוחה שהשר - - -

יעקב מרגי: אני חושב ששר נקט – והסכמתי לו, הוא אמר שהוא שר חדש ורוצה ללמוד את הנושא.

יעקב מרגי: אנחנו כבר ביוני והתקנות מדברות על 2020 בלבד.

יעקב מרגי: חלק מהלולים, רובם – מאוכלסים בפרגיות.

יעקב מרגי: אולי 15% ישפיע עליהם בהגדלת המכסה הזו.

יעקב מרגי: אבל כן הבאתי את השר ואת המשרד בלוח זמנים צפוף שבחודשים האלה נעשה עבודת מטה בשולחן עגול, בדרך כלשהי שיבחר השר, להביא אותו למצב כזה - - - אל"ף, אולי לקבוע מנגנון, גם כשהוא ידבר – איך מגדילים, ולא ברצות זה או בלחץ של זה, ואיך מקדמים באמת את הרפורמה הזאת.

יעקב מרגי: אי אפשר ביד אחת לנפנף ברפורמה, וביד השנייה לא לעשות כלום, בגלל צוק העתים.

יעקב מרגי: צרי מישהו שידחוף את העגלה הזו, ואנחנו שם.

יעקב מרגי: אנחנו כאן, לא נרפה מזה.

תמר זנדברג: אני מסכימה, אני רק מצטרפת ואומרת שגם אמירה שלנו – שוב, זה לא לנתק בין הרפורמה ובין המכסה.

תמר זנדברג: המכסה הזו זה הכלי שלנו כדי לעודד ולתת תמריץ משמעותי לאלה שעוברים ללולים ללא כלובים או שבונים לולים חדשים ללא כלובים, כדי לענות על התוספת הנדרשת במכסה.

רם בן ברק: אני אתחיל בהתייחסות לדברים של חבר הכנסת כהנא.

רם בן ברק: גם בשוק חופשי וגם בשוק פתוח יש ענפים שצריכים להיות מתוכננים, משק החלב ומשק הביצים, ולדעתי גם הפטם צריכים להיות מתוכננים, וטוב שכך.

אנטאנס שחאדה: למה?

אנטאנס שחאדה: למה?

יעקב מרגי: זו לא שעת שאלות.

יעקב מרגי: אני מבקש לא להפריע.

מתן כהנא: רק הוא לא יכול להחזיק מעמד כלכלית, רם.

רם בן ברק: אני מאוד לא אוהב את ההתניה הזו שמנסים לעשות בין לתת תוספת מכסה, שזו תוספת פרנסה לאנשים, ומתנים את זה במשהו - - -

יעקב מרגי: מעבר לפרנסה זה גם צורך של האוכלוסייה.

רם בן ברק: ומתנים את זה במשהו אחר.

רם בן ברק: לכן בשורה התחתונה אני מאוד תומך בלתת את התוספת של ה-5% ולגבי העניין הזה של לולי מעוף, לולי חופש שגם זה אני חושב שזה מהלך חשוב שצריך לעשות אותו – אני חושב שהמדינה צריכה לקחת את הרפורמה הזו ברצינות ולהקים איזשהו פורום של מנהל מקרקעי ישראל ושל ועדות התכנון, וללכת ולמצוא את השטחים שמחוץ ליישובים, ואני אומר – אפילו לבנות את הלולים בעצמם.

רם בן ברק: שהמדינה תבנה את הלולים, במקום לתת מענקים ולחכות שהמושבניק יבנה את הלול – שהמדינה תבנה את הלול, המושבניק ישלם את חלקו במהלך כמה שנים בהלוואה - - -

שרן השכל: וכמה תעלה ביצה?

שרן השכל: היום כבר אתה משלם פי 2 על ביצה מאשר באירופה.

רם בן ברק: היא לא תעלה יותר.

רם בן ברק: ויש לי חדשות - - -

יעקב מרגי: הדובדבנים לא מפוקחים ולא מתוכננים – ותראי את המחירים שלהם.

יעקב מרגי: האבוקדו לא מתוכנן ולא מפוקח – תראי את המחיר שלו.

יעקב מרגי: המדינה פשעה בקטע הזה.

יעקב מרגי: פשעה.

רם בן ברק: אין מדינה שלא מסבסדת את החקלאות שלה, השאלה איך היא עושה את זה.

רם בן ברק: היא עושה את זה בסבסוד טכני - - -

שרן השכל: השאלה היא באיזו מידה.

רם בן ברק: באירופה מסבסדים יותר.

יעקב מרגי: זה לא הדיון.

רם בן ברק: לכן אני ממליץ שנצביע בעד הגדלת המכסה, ואני מציע שהוועדה שברשותך תראה איך אפשר לקדם את הרפורמה הזו, של הלולי מעוף, גם בחשיבה קצת אחרת, ולא להפיל את הכל על אותו חקלאי שצריך עכשיו לרוץ ל-100 ועדות ולמנהל בכדי לקבל את אותו אזור גידול.

רם בן ברק: ואגב, רוב הלולים שנמצאים היום בתוך המשקים, בתוך המושבים - - -

יעקב מרגי: רק קח בחשבון שתקנות צער בעלי חיים שנוגעות בזה חונות בוועדת החינוך, לא אצלנו.

יעקב מרגי: אנחנו יכולים לדבר על הענף.

מכלוף מיקי זוהר: אני מצטער, רציתי להישאר חלק גדול מן הדיון אבל לצערי הרב אני לא מצליח לעשות את זה, משום שהמשימות עולות על היכולת שלי.

מכלוף מיקי זוהר: הגעתי לכאן מכמה סיבות.

מכלוף מיקי זוהר: ראשית – יש פה אפשרות לייצר מאזן סביר שפעם אחת יבטיח את החוסן של מדינת ישראל בכל מה שקשור למזון, ומצד שני גם ישמור, כמובן, על בעלי החיים.

מכלוף מיקי זוהר: המטרה שלנו בסוף – לייצר את האיזון, שאנחנו גם שומרים על בעלי החיים, אבל מנגד – לא פוגעים בחוסן של כל מה שקשור לתחום המזון במדינת ישראל.

מכלוף מיקי זוהר: ראינו לאחרונה במשבר הקורונה שלא היו ביצים במדינת ישראל, משום שאנחנו לא יכולנו לייצר - - -

שרן השכל: פשוט, כל משפחה קנתה מאות ביצים.

קריאות: - - -

מכלוף מיקי זוהר: אבל עדיין אנחנו למדים שטוב יהיה שלא נישען ולא נסתמך על יבוא מחוץ לארץ.

מכלוף מיקי זוהר: אז לכן המצב האופטימלי יהיה מבחינתו לשדרג במידת האפשר ובמקסימום האפשר את הלולים הקיימים כדי שבעלי החיים שלנו יהיו במצב אופטימלי ונוח, אבל מצד שני אנחנו חייבים להגדיל את כמות המכסות, כי אם לא נגדיל את כמות המכסות אנחנו פשוט נזדקק לייבוא, תאמינו לי, אם אנחנו נזדקק ליבוא – זה לא ישפר את מצבם של בעלי החיים במדינת ישראל.

מכלוף מיקי זוהר: כדי לשפר את מצבם של בעלי החיים בישראל כן צריך להגדיל את המכסות, כי ברגע שנגדיל את המכסות המדינה באופן אוטומטי תהיה מחויבת לוודא שגם מתחוללים השינויים בתוך הלולים, כי אם לא נגדיל את המכסות לא יהיה עניין לשפר את הלולים, כי לא יהיו קיימים לולים.

מכלוף מיקי זוהר: לכן, בעניין הזה אני חושב שאנחנו צריכים להצביע היום בעד, צריכים לוודא גם שהתקנות האלה עוברות, ואני מקווה גם ששר החקלאות יגבה את ההחלטות הללו באופן ברור.

מכלוף מיקי זוהר: זו הסיבה שהגענו לכאן.

מכלוף מיקי זוהר: אני קורה לחבריי לליכוד להצטרף לעמדת הקואליציה, וגם לאופוזיציה אני קורא להצטרף להחלטה משום שזה צורך השעה.

יעקב מרגי: אנחנו מיצינו את סעיף, אבל בבקשה.

אסף לוי: מגוון הדעות שנשמעו פה – זו בדיוק הסוגייה שהשר ביקש ללמוד – איך לחלק את התוספות ולמי לחלק את התוספת.

אסף לוי: מצד אחד, חברת הכנסת שרן השכל אמרה רק למי שמגדל בלולי מעוף ולא בלולי כלובים.

אסף לוי: כך אמרה גם חברת הכנסת תמר זנדברג.

אסף לוי: נאמר כאן על ידי המגדלים – לתת באופן רוחבי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איפה תכניס, בכלל, את העוד - - -

אסף לוי: לכן זה רק מחדד את הצורך בלשבת וללמוד את הנושא, לראות את גודל התוספת ואיך היא מחולקת.

אסף לוי: אני חייב להגיד משהו שיוסיף להבנה של כולנו – התוספת המדוברת לא תיכנס לתוקף באופן מיידי ובאופן מוחלט.

אסף לוי: היא ניתנת רק בעת אכלוס הלהקה מחדש.

אסף לוי: אם חיי הלהקה הם בין 17 ל-24 חודש אז אנחנו נראה את התוספת הזו במשך חודשיים.

אסף לוי: לכן גם בחגי תשרי הבאים עלינו לטובה אנחנו נידרש לייבוא משלים, ולכן יש לנו את כל הזמן שהשר מבקש כדי ללמוד את הנושא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תראו, אני רוצה דווקא מאוד לשבח את שר החקלאות על הרצון שלו להשהות את ההחלטה שלו ולקבל החלטה מושכלת יותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שהבקשה הזו הגיונית, ובעיניי היא מקובלת מאוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שבכלל להגדיל את המכסות עכשיו זו טעות קשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שבכלל, להגדיל את המכסות זו טעות, כי אני חושבת שהמצב של המטילות אצלנו פה בארץ הוא מזעזע, והמשמעות של ההחלטה הזו זה להכניס עוד חצי מיליון תרנגולות לכלובים, וזה ממש לא צריך להיות הכיוון שאליו אנחנו הולכים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני קוראת לכם לא לאשר את הגדלת המכסות כרגע ולהיענות לבקשה של שר החקלאות ללמוד את הנושא הזה ולקדם רפורמה אמיתית שתוציא את התרנגולות מהכלובים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מזכירה לכם שאנחנו עברנו פה משבר נוראי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו עדיין עוברים אותו, והפנדמיה של משבר הקורונה היא רק אחת מיני פנדמיות רבות שהמקור שלהם הוא במשק החי, והצפיפות הנוראית הזו מהלולים זה חלק מהמחלות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חשוב יוקר המחייה, חשוב, יבגני סובה, חשוב מאוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל הבריאות של התושבים, של אזרחי מדינת ישראל חשובה לא פחות.

שמעון ביטון: ולהביא ביצים מטורקיה – יותר טוב?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': במצב של 40% סלמונלה בכלובי הסוללה זו בעיה שאנחנו חייבים להידרש אליה.

קריאות: - - -

מוטי אלקבץ: - - -?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': על 40% סלמונלה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מוכנה להביא - - - אפילו, שמשרד הבריאות נותן את הנתונים האלה.

אבשלום וילן: אני חושב שהדיון פה הוא חשוב מאוד, אבל כל הסיסמאות בנוסח רוסיה הסובייטית והאסון המתקרב – אני אני מציע לכולם לקחת פרופורציות.

אבשלום וילן: אני מזכיר לכולם שבתקציב 2019, ממשלת ישראל לפני שלוש מערכות הבחירות, אישרה רפורמה בלול בסך של 340 מיליון שקל, ומי שעצר אותה היה מנכ"ל משרד החקלאות.

אבשלום וילן: בואו נגיד את האמת ונפסיק סתם לספר סיפורים לעצמנו.

אבשלום וילן: אין ספק שצריך רפורמה, ואין ספק שאם באמת הרפורמה שאושרה על ידי הממשלה היתה יוצאת לדרך – בטווח של כמה שנים גם התנאים הסביבתיים ישתפרו ללא הכר, וגם מחיר הביצה יירד.

אבשלום וילן: כל הטענות פה, בכל הכבוד הראוי – רוב מכריע של המגדלים יושב על גבול הצפון.

אבשלום וילן: זו היא פרנסתם היחידית.

אבשלום וילן: אני רוצה לשאול את אלוף משנה במילואים חבר הכנסת מתן כהנא - - -

יעקב מרגי: אתה לא שואל אותו שאלות.

יעקב מרגי: אתה מכיר את הדינמיקה כאן.

יעקב מרגי: חידלון מתמשך של משרד החקלאות.

יעקב מרגי: מסכים אתך.

מתן כהנא: הוא אמר סיסמאות ריקות, אני חייב להגיב.

יעקב מרגי: אתה לא חייב להגיב.

אסף לוי: משפטון, בבקשה.

אסף לוי: יש הכרח לאשר את התקנות, בתשובה לחבר הכנסת כהנא.

אסף לוי: בג"ץ אמנם הציל אותנו ממה שהיה ב-2018 אבל יש הכרח ויש צורך ואנחנו לא רוצים לאתגר את בג"ץ שוב, ו - - -

מתן כהנא: אתה רוצה - - -

יעקב מרגי: הוא יכה אתכם שוק על ירך אם תאתגרו אותו.

יעקב מרגי: על חידלון לא מקבלים פרס.

יעקב מרגי: אנחנו ממשיכים בהקראה של סעיף 3.

אסף לוי: אדוני היושב-ראש, אני רק רוצה להסב את תשומת ליבה של הוועדה לשינויים מ-2018: נוספו פה כמה חידודים כדי לסגור פרצה, נגיד, אבל כדי להסדיר בדיוק את הנושא הזה.

אסף לוי: המשמעות של הסעיף הזה זה לתת פיצוי למגדלים שמגדלים גידול צמחי למקום שבעצם הם אמורים לעבור המשטחים מחוץ ליישובים, מתחמי הגידול.

אסף לוי: השינויים שהוספנו ב-2018 זה לחדד שהפיצוי יינתן רק למי שעיבד כדין עד אותו מועד, והיה גידול בפועל.

אסף לוי: אין משמעות לתת פיצוי בפועל אם השטח היה בור.

אסף לוי: לכן, המילים שנוספו פה הן: "בשנת התכנון או בשנת התכנון הקודמת, ולא היה – ב-2018 עד אותו מועד..." כדי לוודא שהתוספת תינתן רק למי שוויתר על גידול בפועל ונאלץ לעקור גידול מניב.

אסף לוי: אדוני, אני מבקש להסב את תשומת לבה של הוועדה שנוסף פה, בסיפה: "...

אסף לוי: ביישובו שבו מצוי משקו".

אסף לוי: זה לא היה ב-2018 וזה הוסף לבקשתה של המועצה, כדי לחדד שזה רק למי שמגדל במשקו.

אסף לוי: גם כאן, אדוני היושב-ראש – "ביישוב שבו מצוי משקו" הוכנס לבקשת המועצה, לא היה ב-2018.

אסף לוי: אדוני היושב-ראש, גם כאן – ב-2018 היה 16 ולא 18.

אסף לוי: זה גדל בעוד 200 אלף כדי לאפשר את הגידול, להכניס את התוספת של ה-100 אלף לכל שני מגדלים.

אסף לוי: זה גם בא ממשווקים שונים, אני יושב גם עם מגדלים וגם עם משווקים, אז ההבדל זה 18 במקום 16.

קריאות: - - -

אסף לוי: "לול ללא כלובים" – אני לא קורא כי העברנו את זה לסעיף ההגדרות.

אני ממשיך: גם כאן – "לבקשתו של..." – נכנס לבקשת המועצה והיה מקובל על המשרד.

יעקב מרגי: התייחסות ספציפית לסעיפים.

שרן השכל: סעיף 6(ג)(1).

שרן השכל: יש פה תקנות בעצם ללולים ללא כלובים.

שרן השכל: אני אישית מבקשת למחוק את סעיף (1) ולהשאיר רק את (2).

שרן השכל: אנחנו יודעים שהיום יש לנו אחוזים בודדים של לולים ללא כלובים, העצירה הזאת ב-18,000 מטילות - אני חושבת שהיא מיותרת.

שרן השכל: גם ככה הם בקושי משתמשים בזה, וכמעט ואין גידול.

שרן השכל: בוא ניתן מוטיבציה לכמה שיותר לולנים לבנות לולי מעוף, שלא תהיה מגבלה.

שרן השכל: הבקשה היא למחוק את סעיף (1) מהסעיף.

יעקב מרגי: את מבינה שזו גזירה שהציבור לא יכול לעמוד בה.

שרן השכל: למה?

יעקב מרגי: כשתהיה רפורמה - - -

שרן השכל: אבל אם לא יכולים לעמוד בה - - -

יעקב מרגי: את בעצמך אמרת שזה אחוז קטן.

יעקב מרגי: בזה המשק יעמוד?

שרן השכל: הרי אתה עומד בעצמך שאם אין מימון של זה, אף אחד לא יבנה.

יעקב מרגי: הנה, נכנס אלינו רם שפע, יו"ר ועדת החינוך שהחוק הזה חונה אצלו.

יעקב מרגי: קח בחשבון שאנחנו נאתגר אותך בקטע של הרפורמה - - -

יעקב מרגי: כולם רוצים, כולם רוצים.

שרן השכל: אבל אם אתם אומרים שבלי מימון מהמדינה זה לא משתלם, נכון?

קריאות: - - -

שרן השכל: אם אתם אומרים – זה לא משתלם בלי מימון של המדינה, כלומר, אתה יוצא מנקודת הנחה שכמעט אף אחד לא - - -

יעקב מרגי: זה לא שלא משתלם.

יעקב מרגי: לא מתאפשר.

שרן השכל: רגע.

שרן השכל: לא מתאפשר, לא משתלם, צריך מימון של האוצר, וכו'.

שרן השכל: אז אני אומרת: בואו נייצר מוטיבציה.

שרן השכל: אתה אומר – בכל מקרה הרי לא יבנו, אז תסיר את המגבלה הזו של ה-18,000, ובואו נראה - - -

יעקב מרגי: אני אגיד לך איפה לא הקשבת לנו, ואנחנו מקשיבים לך מתחילת הדרך.

יעקב מרגי: אנחנו נענינו – הנה, אני אומר לך, יכולתי להביא את התקנות עם השר, עם המכסה.

יעקב מרגי: אני שמתי נפשי בכפי מול כולם ובאתי, נעניתי להביא אותן כדי לא לפגוע בהסדרה, בתכנון, כי באנו לנהל פה מדינה לא עסק כלכלי לפי איזה פורום כלכלי כזה או אחר.

יעקב מרגי: אנחנו באנו לנהל פה מדינה וצרכי אוכלוסייה, ונענינו לאתגר גם של השר, שר חדש שביקש – תנו לי חודשיים, נאשר את התקנות as is, כפי שהיו, והוועדה כבר דנה עליהן ולעסה אותן וטחנה אותן.

יעקב מרגי: אי אפשר מצד אחד לאחוז בזה שלא נאשר הגדלה היום ומצד שני לבקש ממני – תוריד את הסעיף הזה, ותתקן את הסעיף הזה.

יעקב מרגי: לא.

יעקב מרגי: או שנענים לאתגר הזה שהשר הציב לפנינו, ואנחנו נענים לו, לוקחים את התקנות כפי שהן, והם מאמינים לו, ותאמינו לי שאני לא ארפה, ובחודשים האלה יהיו דיונים מסיביים כדי להביא מבנה קוד שהוא מוסדר.

יעקב מרגי: אני מאמין שהשר אלון שוסטר ייקח את הסוגייה הזו של הרפורמה, ואם צריך להביא כסף מהאוצר – הוא יביא כסף, נעודד ונדחוף את זה.

יעקב מרגי: לצערי הרב משרד החקלאות גרר רגליים.

יעקב מרגי: הוא היה אפתי.

יעקב מרגי: אני אומר את זה מניסיון מולי, מולי כיו"ר ועדת חינוך שדחפתי ודחפתי, הבאתי את התקנות פעמיים שלוש לדיון, ולא הצבענו עליהן בגלל שהוא לא עשה, לא נקף אצבע לקדם את זה.

יעקב מרגי: הוא צריך לשים את זה בדרישות שלו.

יעקב מרגי: שר לא יכול לבוא לראש ועדה ולהגיד לו – תביא אולי דרכך.

יעקב מרגי: לא, הוא צריך לדפוק על השולחן איפה שצריך לדפוק, להביא ולשים את זה.

יעקב מרגי: אם הוא יושב במשרד, בתוכנית התקציב השנתית של המשרד הוא צריך לשים את זה בדרישות שלו.

שרן השכל: נכון, אבל הוא - - -

יעקב מרגי: אני לא מתווכח אתך.

יעקב מרגי: אני רק אומר לך – או שלוקחים את זה as is, או שלא.

שרן השכל: הם גם תיקנו, הם גם תיקנו.

שרן השכל: אז למה - - -

תמר זנדברג: אני מתנצלת, אני צריכה לצאת.

תמר זנדברג: אני רוצה לתקוף את הדיון ביניכם מזווית אחרת.

תמר זנדברג: אני חושבת שבין סעיף 1 ל-2, אנחנו מדברים על סעיף 6(ג), תקנות (1) ו-(2).

תמר זנדברג: בעצם מה שקורה זה ש-(2) הולך בכיוון הזה.

תמר זנדברג: הוא מכיר בצורך, וגם מכיר בקשר בין הרפורמה לבין התקנות האלה.

תמר זנדברג: הרי אי אפשר ביד אחד לעשות ככה – אלה לא קווים מקבילים, הם צריכים איפשהו להיפגש.

תמר זנדברג: הבעיה היא שתקנה (1) לא רק שהיא לא משמעותית, אלא הפוך – זה החור בדלי.

תמר זנדברג: זאת אומרת, אתה נותן דלי ואז אתה שם חור בדלי.

תמר זנדברג: אתה נותן בעצם ללולי הכלובים להמשיך ולהמשיך כל הזמן .

תמר זנדברג: בזה שאנחנו בעצם מאשרים את התקנות כמו שהן אנחנו נותנים תמריץ להמשך המצב שהרפורמה תלויה ועומדת, היא לא מתקדמת, אין לחץ - --

יעקב מרגי: לא בגלל סעיף (1).

יעקב מרגי: את לא יכולה לצייר את זה כאילו זה החור בדלי.

רם בן ברק: - - - להתנות תוספת במשהו שהוא יעשה בעתיד?

רם בן ברק: על מה אתם מדברים?

רם בן ברק: החקלאים האלה מתפרנסים מזה, ואתם הולכים להגיד להם – אל תתפרנסו כי לא הביאו את ה - - -?

יעקב מרגי: זה לא רק פרנסה.

יעקב מרגי: הצורך של המשק.

יעקב מרגי: המסה הקריטית היא משם.

שרן השכל: לא משתלם להם - - -

קריאות: - - -

תמר זנדברג: חברים, האוצר צריך לסבסד, והאוצר לא מסבסד, ולכן אנחנו במצב כל כך גרוע.

תמר זנדברג: אמרתי קודם: אנחנו 4% בלבד.

תמר זנדברג: איפה אנחנו, ואיפה המקום שבו אנחנו צריכים להיות?

תמר זנדברג: העניין הוא שאנחנו משאירים את החור בדלי שדרכו אנחנו גם מאפשרים את המשך המצב.

תמר זנדברג: זה לא בגלל זה, אדוני היושב-ראש, אבל זה לא סותם פרצה שכל הזמן נגדיל ונגדיל במקביל, גם את זה וגם את זה, ולעולם לא נגיע.

תמר זנדברג: לכן, תקנה (2) היא החשובה.

תמר זנדברג: תקנה (1) חותרת תחתיה.

תמר זנדברג: לכן, באמת, אני מציע לא שלא נאפשר להתפרנס, להפך.

תמר זנדברג: הרי אנחנו אומרים בעצמנו: אי אפשר להוסיף עוד לולים פה, אין איפה לדחוף את התרנגולות בלולים הקיימים, להוסיף לולים חדשים בשיטה הישנה – זה הרי לא יעלה על הדעת.

שמעון ביטון: זה לא שיטה ישנה.

תמר זנדברג: אז בואו נשים, כמו שאומרים, את הכסף שלנו איפה שהפה, ונפעל באופן משמעותי לטובת הקמת לולים חדשים ללא כלובים.

קריאות: - - -

שמעון ביטון: בוועדה אצלך, אדוני היושב-ראש, בוועדת החינוך, היה דיון על רווחת העוף, ורווחת העוף דיברה על 750 ס"מ תא מחיה לעוף.

שמעון ביטון: אנחנו לא מדברים, גם בלולים המשודרגים היום שההפך – מה שמתכוונים עכשיו לעשות זה לעצור, להתקדם - - -

יבגני סובה: רק שאלה – בסוף, כשנצביע על התקנות, הן כוללות בתוכן תוספת מכסה של 5-4%?

יעקב מרגי: לא.

יעקב מרגי: בלי.

יעקב מרגי: אין בעיה, אם תהיה תמימות דעים להגדיל – ארים טלפון לשר.

יעקב מרגי: נפציר בו ונגיד שיש פה תמימות דעים.

יעקב מרגי: אנחנו לא שם כרגע.

רם בן ברק: אבל אני לא מבין משהו.

רם בן ברק: אוקיי – יש את התקנות האלה, בסדר גמור.

רם בן ברק: אבל בתוך התקנות האלה גם יש את העניין הזה של ההגדלה.

יעקב מרגי: אין הגדלה בינתיים.

יעקב מרגי: דיברנו על הכמות בלי הגדלה.

יעקב מרגי: תראה, המוסמך היחיד לתקן תקנות זה השר.

יעקב מרגי: אנחנו ננסה לעקוץ אותו – הוא ימשוך אותן.

יעקב מרגי: היו דברים מעולם, ואנחנו לא רוצים להיות שם.

יעקב מרגי: אני רוצה להשיג את ה win-win, להביא אותו למרכז החדר, פה, להתמודד פעם ראשונה עם הבעיה.

יבגני סובה: כלומר, כשהוא החליט - - - אם נאשר את זה - - -

יעקב מרגי: אנחנו מאשרים את המצב הנוכחי, היום, שזה אומר להמשיך את המשק בתכנון כפי שהיה עד היום, ותוך חודשיים הוא ילמד את הנושא הזה יחד.

יבגני סובה: ואז הוא צריך לחזור לפה, לאישור - - -

יעקב מרגי: אם נגיע למסקנה שיש תיקונים – נחזור לתקן.

יבגני סובה: אז בעצם כל הוויכוח מיותר היום, כי השר יצטרך - - -

יבגני סובה: ואם השר לא מחליט על אחוזים נוספים אז השנה הבאה זה עוד יעלה?

יעקב מרגי: זה לא יעלה, זה נשאר אותו הדבר.

מירב תורג'מן: הוועדה תוכל לאשר או לאשר בתיקונים או לא לאשר בכלל את נוסח התקנות כפי שיובאו על ידי השר לקראת 21.

יבגני סובה: יש את תקנות 2019 שהציעו 3%, אז אולי לא את ה-5% אבל את ה-3% - - -

יעקב מרגי: אנחנו בהמשך נשאל.

קריאות: - - -

אני ממשיך בקריאה: אדוני, פה אני מבקש לעצור, כי הסעיף הבא הוא סעיף קצת מורכב, ואני רוצה להבהיר את ההבדלים שהיו ל-2018 עד כה.

אני ממשיך בקריאה: סעיף (4) ברישה – ב-2018 היה כתוב "שאינו מגדל חדש", ובהתאם להערות נוסח תוקן: "הוא בעל מכסה שייצר את מכסתו קודם לשנת התכנון.

אני ממשיך בקריאה: .." – זו אותה גברת בשינוי אדרת.

אני ממשיך בקריאה: המספר, בסעיף (ג) - - -

שרן השכל: אבל זה החזיר את ה - - -

אסף לוי: לא, לא.

אסף לוי: זה - - -.

אסף לוי: זה לא קשור לפטם.

אסף לוי: בסעיף (ג) – מספר המטילות ב-2018 היה 50, ופה אנחנו מבקשים להעלות ל-55, גם להסדיר את התוספות שניתנו.

אסף לוי: אם יורשה לי לענות לחברת הכנסת השכל – הסעיף הזה שנוגע לפטם זו תקנה שהותקנה ב-2018 ונתנו מכסות חדשות למגדלי פטם בתוך מרכזי לולי הטלה כדי שיפסיקו לגדל פטם ויעברו לגדל הטלה, ונתנו להם לפחות במחזור גידול אחד כדי שיוכלו להתעדכן לגדל אצל מישהו אחר.

אסף לוי: אין פה שום דבר חוץ מהפטם, נהפוך הוא.

אסף לוי: רצינו להסדיר בעיה וטרינרית ונתנו הטבה של מכסה חדשה למי שמגדל פטם בלב לולי הטלה.

שרן השכל: אוקיי, בסדר.

אני ממשיך בקריאה: סעיף (2) לא היה ב-2018 והוספנו אותו, תכף יעירו עליו נציגי המגדלים, והיה עוד סעיף ב-2018 שנמחק לבקשת המועצה וקיבלנו את בקשתם, הוא נמחק.

אני ממשיך בקריאה: בסעיף (3) ב-2018 היה 20 במקום 40.

אני ממשיך בקריאה: אלה השינויים.

רם בן ברק: רציתי להגיד שאנחנו מצביעים כאן, בעצם, על המשך התקנות מ-2018.

רם בן ברק: As is.

יעקב מרגי: בשינויים קטנים.

מתן כהנא: אבל יש דרך ליישם את זה?

יעקב מרגי: חכה, אני לא יודע.

יעקב מרגי: אני לומד את זה.

יעקב מרגי: בסוף הדיון נקבל החלטה.

מוטי אלקבץ: אני רוצה לחזור ולהתייחס לדברים שאמר עכשיו חבר הכנסת רם בן ברק (יש עתיד תל"ם).

מוטי אלקבץ: זה להלך עלינו שוב אימים באי הסכמה לתקנות כפי שהן, באמצעות זה שימשכו אותן.

מוטי אלקבץ: אני חושב שזה מעשה ששר חדש, לפחות, לא יכול להשתמש בו, באיום כזה.

מוטי אלקבץ: היה עדיף שהוא ימשיך את תקנות - - -

יעקב מרגי: הוא לא איים.

יעקב מרגי: הוא ביקש.

מוטי אלקבץ: זאת אומרת שאנחנו לא נוכל לדון בנושא של תוספת, ואם כן – אז הוא ימשוך.

מוטי אלקבץ: אנחנו היינו בסרט הזה בשנת 2018.

מוטי אלקבץ: זה היה יום חמישי, ויום ראשון – מגדל שאין לו מכסה, שהוא לא בתוך קבוצת המגדלים – קיבל אישור טלפוני ממנכ"ל משרד החקלאות הקודם להכניס בגניבה מכסת עופות, וזה הגיע לבג"ץ.

מוטי אלקבץ: בג"ץ פסק מה שפסק בניגוד להצעתו של המנכ"ל.

מוטי אלקבץ: כבוד היושב-ראש, אני חושב שעדיין אנחנו עומדים על דעתנו ומוכנים להתפשר על 3%.

מוטי אלקבץ: אנחנו בהחלט נשב - - - לגבי סעיף 8(3) – זה סעיף שאנחנו דחפנו לטובת מגדלי מרכז הארץ, כשההתייחסות היתה למושבים שבהם מספר המגדלים הוא מועט, ולכן, כלכלית היה קשה להם להקים לול בתוך המושב, כשיש מספר מגדלים קטן, ואז היחידות היו נשארות קטנות.

קריאה: רק לחדד, מוטי – זה לא 8(3), זה 8(4)(ד)(3).

מוטי אלקבץ: אוקיי.

מוטי אלקבץ: מה שאני רוצה לומר זה ש-40 זה מספר גבוה.

מוטי אלקבץ: זה מתייחס בכלל למושבים יותר בצפון הארץ, בגבול הלבנון, ופחות ליישובים במרכז הארץ.

מוטי אלקבץ: נכון יהיה שכמו שהתכוונו אז, וזה נגע למספר גדול של מושבים במרכז הארץ, שגם להם צריכים להתייחס – ושם דיברנו על 20,25 מגדלים.

מוטי אלקבץ: אבל 40 זה כבר מושב של הטלה מובהק, לא כזה שמאופיין במרכז הארץ.

מוטי אלקבץ: לגבי (4) – תמשיך אתה.

שמעון ביטון: ב-4(ד)(2) אנחנו מבקשים להכניס תיקון, בעצם שיהיה דומה ל-19, שארבעה מגדלים ביישוב מעל מכסות של 15, ובעצם – שמונה מגדלים יהיו כולל המגדל הראשי וגם הארבעה יהיו, כולל המגדל הראשי, ליישובים עד 15 מכסות.

שמעון ביטון: ב-(3), כמו שאמר מוטי אלקבץ – בעצם, להחזיר את זה.

שמעון ביטון: במקום 40 יהיה 25, מהסיבה הזו – של לתת מענה ליישובים במרכז הארץ עם - - -

יעקב מרגי: רגע, מה שהם ציינו עכשיו, זה שונה עכשיו?

קריאה: ציינתי את זה.

קריאה: ציינתי, אדוני.

שמעון ביטון: ואנחנו מבקשים להחזיר את זה - - -

יעקב מרגי: אני עכשיו שואל שאלה – מאחר ויש בקשה של השר שהוא רוצה ללמוד, ואנחנו עוד חודשיים מגיעים – ואלה סעיפים שהתקיים עליהם דיון.

יעקב מרגי: למה לא נחזור לנוסח של 18?

אסף לוי: במידה והוועדה תחליט לא - - -

יעקב מרגי: שזה מה שמעכב?

יעקב מרגי: נחזור ונדון ביחד עם השר.

אסף לוי: במידה וזו תהיה האבן האחרונה, אנחנו נקבל את בקשת המגדלים.

אסף לוי: במידה ובקשת השר - - -

זה ב-4: אלה השינויים שאנחנו מדברים עליהם.

זה ב-4: לשנות, ב-(4)(ד)(2), ב-4((ד)(3), וב-4(ד)(5).

קריאות: - - -

יעקב מרגי: אתה יכול להסביר לי את (5)?

אסף לוי: סעיף (5) זה סעיף שהוכנס לראשונה ב-2019 ולא היה ב-2018, זה האפשרות שהמשרד חשב כדי לקדם בעלי מכסה חדשה, כי אנחנו יודעים שלהקים לול חדש - - - יש לנו עיקרון, שבעל מכסה חדש צריך להקים לול חדש, ויש לזה עלויות.

אסף לוי: ולכן, ב-2019, נתנו את האפשרות לצבר מגדלים חדשים באותו יישוב להקים לול משותף.

אסף לוי: היום כל אחד צריך להקים לול אישי.

אסף לוי: הסעיף הזה נכנס ב-2019 לראשונה ולא אושר, כמו שהיושב-ראש יודע ואמר, והוא מאפשר למגדלים חדשים שקיבלו מכסה מאותו יישוב להקים לול משותף ביישוב.

קריאה: - - - להכניס מבחוץ.

אסף לוי: כרגע, בהתאם לחוקים האלה.

אסף לוי: אני לא שמעתי את ההצעה שלכם.

שמעון ביטון: אנחנו רוצים להציע שבעצם - - -

יעקב מרגי: ב-19 חייתם עם זה טוב?

מירב תורג'מן: זה אושר, אבל, בוועדה.

קריאות: - - -

אסף לוי: אדוני, אין פה ויכוח.

אסף לוי: אין להם ויכוח על הסעיף.

אסף לוי: הם מבקשים שבמקום שזה יחול ב-16 עד 20 שזה יתחיל ב-15.

אסף לוי: זו הבקשה שלהם.

שמעון ביטון: זה בשביל לשמור על המגדלים, זה לא בשביל לדאוג לוותיקים.

יעקב מרגי: אז לא הבנתי אותך.

יעקב מרגי: עוד פעם – מה הם מבקשים?

אסף לוי: הם מבקשים שבמקום שזה יתחיל ב-2016, הם מבקשים לשנות ל-2015, עד 2020.

יעקב מרגי: זה בא לשפר, לא לפגוע.

יעקב מרגי: אם זה לא בא לפגוע – אין לי בעיה.

קריאות: - - -

יעקב מרגי: אם זה לא בא לגרוע, לפגוע.

יעקב מרגי: אין לי בעיה.

אפרת ורד: אני אומרת שקודם לכן, המגדלים ביקשו בסעיף הזה ולא אמרו את זה בקול רם – הם רצו שבפסקה (2) שיהיה בסופה: "ובלבד שלא מדובר בלול חדש כהגדרתו בפסקה (5)".

אפרת ורד: זה מה שהם ביקשו, אבל הם לא אמרו את זה.

יעקב מרגי: אז עכשיו הם אמרו.

אפרת ורד: אנחנו מנסים להבין, פשוט, מה - - -

מירב תורג'מן: מה התיקון שהם מבקשים?

יעקב מרגי: תקראו את התיקון.

שמעון ביטון: תנסח את זה.

יעקב מרגי: דיברנו על הרציונל.

יעקב מרגי: מאחר ואנחנו מעלים את בקשת השר, מה ששונה – אז בסוף, לפני ההצבעה, נחזור לתיקונים הספציפיים האלה.

יעקב מרגי: בסדר?

יעקב מרגי: נמשיך בהקראה של (9) ועד הסוף, ונקיים דיון.

יעקב מרגי: בסדר?

יעקב מרגי: מה מהות השינוי?

יעקב מרגי: תאמר לפרוטוקול.

אסף לוי: בניסוח, היתה שם מילה מיותרת, שהיתה - - -

יעקב מרגי: אז רבותיי, בואו נקרא את התיקונים בסעיפים הרלבנטיים שביקשו המגדלים והסכמנו לזה במשרד.

אסף לוי: בהנחה שאנחנו נשארים בנוסח הזה ללא תוספת.

יעקב מרגי: אני איש של הסכמים.

אסף לוי: אז אני מבקש לשאול את המגדלים אם הם מתעקשים על 50 במקום 55.

אסף לוי: סעיף 8(4)(ג) – אנחנו משאירים 55.

אסף לוי: בסעיף 8(4)(1) – להכניס בסיפה "...

אסף לוי: ובלבד שלא מדובר בלול חדש כהגדרתו בתקנה 8(ב)(5) לתקנות אלו.

קריאות: - - -

אסף לוי: אני בסעיף 8(ב)(4)(ד)(2).

מירב תורג'מן: בסופו אתה מבקש להוסיף, שוב?

אסף לוי: כן.

אפרת ורד: "ובלבד שלא מדובר בלול חדש" - - -

מירב תורג'מן: אנחנו לא מכירים נוסח כזה בחקיקה – "ובלבד שלא מדובר.

מירב תורג'מן: .." - --

אפרת ורד: אפשר אחרי כן לנסח את זה בהתאם למה שצריך.

אפרת ורד: "ובלבד שלא מדובר בלול חדש כהגדרתו בתקנה 8(ב)(5) לתקנות אלה".

אפרת ורד: אנחנו אחרי זה נשב על הנוסח, על כל התיקונים.

אפרת ורד: אם תסמיכו אותנו אנחנו נגדיר את זה, העיקר שהמהות תהיה ברורה.

מירב תורג'מן: ומספר 8 נשאר כמו שהוא, בכל יתר הדברים.

מירב תורג'מן: אוקיי.

אסף לוי: בסעיף (3) המגדלים מבקשים לתקן ל-25 במקום 40.

שמעון ביטון: ב (5)- 2015.

אסף לוי: מקובל.

יעקב מרגי: לפני שניגש להצבעה, מישהו רוצה להתייחס, בזום מישהו רצה לומר משהו.

אברהם גלינה: אני לא רוצה לקלקל, אבל קודם כל – הוסיפו לעצמם את ה-5%, כבר הוסיפו להם לפי 2018 – כבר חלק הוסיפו לעצמם את המכסות.

אברהם גלינה: היו"ר יכול לבדוק את הדבר הזה.

יעקב מרגי: איפה אתה גר?

אברהם גלינה: במושב דישון.

אברהם גלינה: בדיוק ליד המנהרות שפעם אחרונה חפרו אותן.

שמעון ביטון: ממש לא נכון.

שמעון ביטון: ממש לא נכון.

שמעון ביטון: איזה מנהרות יש לך בדישון?

קריאות: - - -

שמעון ביטון: דישון ואביבים זה אותו הדבר?

שמעון ביטון: מאיפה זה בא לו בכלל?

יעקב מרגי: אברהם גלינה, אנא התייחס לסעיפים בהערה קצרה, אחת או שתיים.

שמעון ביטון: תשאל אותו איפה הוא גר.

שמעון ביטון: תשאל אותו איפה הוא גר.

יעקב מרגי: שאלתי אותו.

יעקב מרגי: הוא אמר שהוא גר בדישון.

שמעון ביטון: הוא לא גר בדישון.

שמעון ביטון: שלושה ימים בשבוע הוא גר בתל אביב, שיעיד על זה.

שמעון ביטון: רק לפני שבועיים הוא חזר לדישון בשביל לבוא לוועדת הכלכלה ולדרוש מכסות.

שמעון ביטון: אני בעד שיקבלו מגדלים מכסות נוספות, אבל כדאי שתבדקו בדיוק איפה המגורים שלו.

אברהם גלינה: אתה חוצפן, שמעון, ועל זה אתה תיתבע.

יעקב מרגי: תנתקי אותו בבקשה.

יעקב מרגי: תודה רבה לך.

יעקב מרגי: מיצית את דבריך.

שרן השכל: אני רציתי לשאול בקשר לשני הסעיפים שעליהם דיברנו – הראשון, בסעיף 1, הגדלת המכסה ב-5% לאנשים שמעוניינים לבנות לולים ללא כלובים.

יעקב מרגי: לא הבנת אותי.

יעקב מרגי: לא יהיה.

יעקב מרגי: לא יהיה שום שינוי.

יעקב מרגי: אנחנו הולכים על הסכמים עם השר, ומכבדים אותם.

שרן השכל: השני זה בעצם מחיקה של סעיף 6(ג)(1).

יעקב מרגי: אמרת, אבל לא יהיה.

יעקב מרגי: את מוזמנת להשתתף בדיונים שיהיו עם המגדלים ועם השר, ולהוביל את השינוי שאת מאמינה בו.

יעקב מרגי: זה עניין של חודשיים.

יעקב מרגי: אני חושב שזה שיא ההגינות שבאנו לשר ושהוא בא אתנו למערכת עם זה.

יעקב מרגי: הוא אמר – אני באמת רוצה ללמוד את זה, ורוצה לתכלית הראויה שאת מכוונת וכולנו מכוונים, להביא פה את הרפורמה, אז לאפשר את זה, כי אם נלך פה כוחנית – זה לא יהיה.

יעקב מרגי: אני אומר לכם – אני לא ארפה מזה.

יעקב מרגי: אנחנו נקיים דיון בחודשיים האלה, נביא את המתווה הרצוי – כמה שיותר, פחות או יותר על כולם.

מתן כהנא: השאלה היא, אדוני היושב-ראש, אם יש יתרון למתווה הזה על המשך המצב הקיים as is.

מתן כהנא: זאת השאלה.

יעקב מרגי: המצב הקיים הוא התקנות האלה.

קריאות: - - -

יעקב מרגי: רגע, רגע.

יעקב מרגי: אמרו לכם, וזה מגובה – גם היועצת המשפטית תאמר את זה בעצמה, בקולה, זה לא ברור מאליו – שאם לא מאשרים את התקנות הופסק התכנון, נגמר התכנון.

יעקב מרגי: ההפקרות תחגוג פה.

שרן השכל: לא, אבל בג"ץ קבע שזה ממשיך - - -

יעקב מרגי: בג"ץ קבע לאותו דיון בלבד.

מירב תורג'מן: בית המשפט העליון בפסיקה שלו נגד אותו מקרה ספציפי אכן אמר שההתנהלות היתה חסרת תום לב.

מירב תורג'מן: יחד עם זאת הוא כן יצא בביקורת כלפי המשרד שלא קידמו את התקנות במועד, והביאו אותן באיחור, ואפשרו את פער הזמנים של מספר ימים עד שהתקנות של המכסות נכנסו לתוקף.

אסף לוי: אני רק רוצה לחדד את התוספת שהכנסנו - - -

יעקב מרגי: לא, תחדד לי את מה שאמר חבר הכנסת מתן כהנא ודיברה היועצת המשפטית של הוועדה.

אסף לוי: חד וחלק, צריך להתקין את התקנות.

אסף לוי: אין לי מה לחדש.

אסף לוי: גם אנחנו בעמדה שחובה ונדרש להתקין את התקנות עד תום המועד של סוף ה-16 לחודש, ולא – להערכתנו זה יהיה פתוח, ואנחנו לא בטוחים מה יהיה בבג"ץ.

אסף לוי: עוד משפט, אדוני, אני רק רוצה לחדד כי אחר כך אנחנו נשב עם הייעוץ המשפטי כדי לחדד את התוספת שהכנסנו לסעיף 2: אז הרציונל אומר שהסעיף הזה לא יחול על לול חדש של מגדל חדש, שהוא לול חדש שהוקם רק למגדלים חדשים לפי סעיף 5.

אסף לוי: אני רק רוצה לחדד את התוספת הזאת, שיהיה ברור שאחרי זה אנחנו מנסחים.

אסף לוי: מקובל?

קריאה: מקובל.

אפרת ורד: ברשותכם, אני גם רוצה להעיר משהו שנוגע לשירותים הווטרינרים.

אפרת ורד: נאמרו פה אמירות קשות בנוגע לשירותים הווטרינרים.

אפרת ורד: אני רוצה להזכיר שהתקנות האלה הן מכוח חוק המועצה.

אפרת ורד: זו לא חקיקה וטרינרית.

אפרת ורד: משכך, גורמי המקצוע מהשירותים הווטרינרים לא נמצאים כאן ולא יכלו להתייחס לטענות הקשות.

אפרת ורד: אם הוועדה תרצה אנחנו נשמח להעביר התייחסות.

אפרת ורד: בינתיים אני מבקשת לקרוא משפט אחד ממה שכתב לי מנהל השירותים הווטרינרים, ד"ר תמיר גושן לגבי אוקראינה – שהיא עברה את מרבית השלבים, כאשר בעקבות החוסר בביצים אושר יבוא בנוהל חריג משתי תחנות מיון בלבד, שהן מאושרות ליצור באיחוד האירופי, כאשר אוקראינה היא יצואן הביצים הגדול ביותר לאיחוד האירופי.

יעקב מרגי: בואי אני אגלה לך סוד, אולי את לא מכירה: אני יכול להסתובב אתך בדרום, לפחות.

יעקב מרגי: כמה תחנות ממכר ביצים מתחת לאף של משרד החקלאות ומשרד הבריאות, ואנחנו גיבורים על המגדלים שעוברים את כל זה.

יעקב מרגי: אז אוקראינה – ממש, אין אחד שיכול לחתום לי שמה שהביאו מאוקראינה משתי תחנות גידול מפוקחות.

יעקב מרגי: אם פה אנחנו לא יכולים לשמור ולפקח על כל מה שצריך – אני לא אומר לך את זה בכעס, אני אומר בכעס על האמירה.

יעקב מרגי: זו אמירה יומרנית מדי.

אפרת ורד: שוב, כמו שציינתי – אני קראתי מהודעה השירותים הווטרינרים שלא נמצא כאן להגיד את עמדתו המקצועית.

יעקב מרגי: ברור לי, ברור לי.

יעקב מרגי: הוא לא כאן, אז אני הייתי חייב לומר את זה במקומו.

מירב תורג'מן: לפני שאתה מעלה להצבעה אני רק אסכם את התיקונים, לטובת הסדר.

– במקום: ב (5) – "הוא מקבל שנקבעה לו מכסה לראשונה בשנים 2015 עד 2020".

יעקב מרגי: רבותיי, אנחנו ניגשים להצבעה.

יבגני סובה: אפשר לבקש התייעצות סיעתית?

רם בן ברק: יש לי שאלה – האם בהתחייבות של השר הוא דוחה גם את התוספת של ה-5% בחודשיים?

יעקב מרגי: כן, כן.

יעקב מרגי: הוא לא נותן עכשיו שום הגדלה.

יעקב מרגי: בעוד חודשיים הוא יביא מתווה גם של החלוקה, גם של המכסה, גם גודל – ונעשה דיון מעמיק, אמיתי.

יעקב מרגי: רבותיי, אנחנו ניגשים להצבעה.

יעקב מרגי: יש פה חברי כנסת שהם לא חברי ועדה ומצביעים במקום מישהו?

יעקב מרגי: אתה במקום חבר הכנסת בועז טופורובסקי.

יעקב מרגי: אתה במכסה של יהדות התורה.

יעקב מרגי: מיכל שיר במקום מאי גולן.

יעקב מרגי: אנחנו נצא להפסקה ונחדש את הישיבה בעוד חצי שעה.

יעקב מרגי: אני מחדש את הישיבה.

יעקב מרגי: לפני שאני אעבור להצבעה, אני רוצה הבהרה לסעיף.

מירב תורג'מן: לפסקה (2) ב-8(ב)(4)(ד)(2).

יעקב מרגי: מי נותן את ההבהרה?

יעקב מרגי: מה הרציונל?

יעקב מרגי: מה רציתם להשיג בזה, בתיקון?

אסף לוי: הרציונל הוא שמגדל חדש שהוקצתה לו מכסה לראשונה בשנים 2015 עד 2020 יוכל לקלוט בלול שלו אך ורק לפי פסקאות משנה (1) ו-(3) של התקנה הקודמת, זה הכל.

יעקב מרגי: הבנתם את הרציונל, את התכלית הראויה?

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: אנחנו עוברים להצבעה, על כל התקנות, כולל התיקונים וההבהרות ותיקוני הנוסח שיסוכמו סופית בין היועצים המשפטיים, וכולל התוספת.

יעקב מרגי: מי בעד אישור התקנות?

יעקב מרגי: הצבעה בעד התקנות – 11 נגד – 1 נמנע - 1 התקנות אושרו.

יעקב מרגי: אין נמנעים, 1 נגד, 11 בעד.

יעקב מרגי: אני מודיע שהתקנות אושרו.

יעקב מרגי: כפי שאמרתי – אנחנו מתחייבים להביא דיון מעמיק בנושא הזה תוך - -

מתן כהנא: רביזיה.

יעקב מרגי: - - תוך חודשיים, במהלך ספטמבר נקיים בו דיון סביב ההבנות שהושגו, ואני מקווה שנעשה איזו הסדרה אחת ולתמיד, לא כל שנה אותה סאגה.

יעקב מרגי: הלוואי ונבנה איזה מנגנון מוסדר בסוגיה הזו.

מירב תורג'מן: הבהרה – התקנות האלה ייכנסו לתוקף עם חתימתן על ידי השר, ופרסומן ברשומות.

יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח שוב את הישיבה.

יעקב מרגי: אנחנו עוברים לרביזיה.

מתן כהנא: אני רוצה להסביר את הרביזיה.

מתן כהנא: כולנו הרי יודעים שהנושא של המכסות עבר זמנו.

מתן כהנא: הדבר הזה צריך להשתנות.

מתן כהנא: עם זאת אנחנו מבינים שנכון לעכשיו זה לא עומד לפני שינוי.

מתן כהנא: לכן התקנות שהשר הגיש לא כוללות העלאה של המכסות.

מתן כהנא: אנחנו משוכנעים שצריכים להעלות את המכסות עכשיו - - -

יעקב מרגי: לא יצויר שהיה תלוי בך – כמה אחוזים היית רוצה?

מתן כהנא: 200%.

מתן כהנא: אבל אני אומר – בנקודת הזמן הזו אנחנו צריכים להתחשב בגידול הטבעי של אוכלוסיית מדינת ישראל ולהעלות באחוזים – אני כמובן תומך שזה יגיע ללולים מאושרים, תקניים, אבל בעדיפות כמובן ליישובי - - -

יעקב מרגי: כל הלולים מאושרים.

יעקב מרגי: יש לולי מעוף, לולי חופש – תקרא לזה איך שאתה רוצה.

מתן כהנא: אני רוצה, כמובן, שזה יגיע – לתמוך ביישובי קו העימות, כמה שאפשר.

מתן כהנא: ולכן אני קורא לחבריי להצביע בעד הרביזיה כדי שהלולנים המסורים האלה ייצאו מכאן כשידיהם לא על ראשם, אלא ייצאו מכאן מרוצים.

מתן כהנא: אני בעד להעלות את המכסות עכשיו.

יעקב מרגי: אם הרביזיה תעבור – זה אומר שלא מתקנים תקנות וזה נפתח לשוק חופשי.

יעקב מרגי: זו לא הסתייגות.

יעקב מרגי: ואני מביא זאת להצבעה.

יעקב מרגי: מי בעד הרביזיה שהביא חבר הכנסת מתן כהנא?

יעקב מרגי: הצבעה הרביזיה לא התקבלה.

יעקב מרגי: הרביזיה לא התקבלה.

יעקב מרגי: התקנות אושרו.

יעקב מרגי: הישיבה נעולה.