ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 3, 2020-06-03 09:30

יעקב מרגי: בוקר טוב.

יעקב מרגי: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

יעקב מרגי: על סדר-היום: עידוד תיירות פנים ותוכניות הממשלה לסיוע.

יעקב מרגי: לא אכביר במילים.

יעקב מרגי: אם בכלכלה עסקינן, כולנו חפצים בהחזרת המשק לקדמותו.

יעקב מרגי: תמיד אנחנו מתהדרים בכך שהתיירות היא מנוע צמיחה מרכזי וחשוב.

יעקב מרגי: לא אכביר מילים בפתיח.

יעקב מרגי: באמת ארצה לראות האם הממשלה ומשרדי הממשלה הייעודיים אכן התייחסו לזה כך והאם יש תכניות ייעודיות.

יעקב מרגי: נקבל גם סקירה מה נעשה ומה צופן לנו העתיד עד לחזרה המלאה.

יעקב מרגי: יש כאן מאסה קריטית חשובה ואיכותית של חברי כנסת חדשים.

יעקב מרגי: לפעמים חושבים שאם המנכ"ל או השר לא מגיעים לוועדה אז הדיון פחות חשוב.

יעקב מרגי: קודם כל, אנחנו לא רוצים שהשרים והמנכ"לים יהיו כאן, אנחנו רוצים שהם יעבדו במשרדים שלהם.

יעקב מרגי: אבל כאשר שר ומנכ"ל מגיעים להציג את התכנית של המשרד יש לזה חשיבות.

יעקב מרגי: היום יגיעו נציגים ממשרד התיירות, ממשרד האוצר וממשרד הבריאות.

יעקב מרגי: בסדר פסח יש מצה ומרור.

יעקב מרגי: יש מי שלוקח על עצמו את התפקיד להביא את המצה ויש מי שיש לו את התפקיד של המרור.

יעקב מרגי: לא תמיד זה חייב להיות יחד.

יעקב מרגי: בסדר פסח, ניחא, אנחנו מזכירים מה שעברנו.

יעקב מרגי: צריך להשתדל שכל מי ששותף לעשייה יסייע להניע את הגלגל הענק הזה של המשק ואת ענף התיירות.

יעקב מרגי: אנחנו מודים לשר ולמנכ"ל על החשיבות שהעניקו לדיון הזה.

יעקב מרגי: בהמשך, לקראת הסוף, נצא עם סיכומים.

יעקב מרגי: אני מקווה שהסיכומים יהיו דלילים כי ניווכח שהדברים נעשו כדבעי וכפי שצריך.

יעקב מרגי: אם לא, אז הסיכומים יהיו כבדים עם משמעות מעשית.

יעקב מרגי: כבוד השר, בבקשה אדוני.

אסף זמיר: חברי יושב ראש הוועדה, מזל טוב, ברכות על המינוי.

אסף זמיר: חבריי חברי הכנסת, מנכ"ל המשרד.

אסף זמיר: היה לי חשוב להגיע הבוקר.

אסף זמיר: מבחינתי זאת ישיבה ראשונה לכן רציתי להגיע בעצמי כדי להציג את הענף שלנו שנמצא כעת במשבר הכי עמוק מאי פעם.

אסף זמיר: מדברים הרבה על הממשלה הזאת ועל הצורך שבהקמתה ועל המחיר הכבד שמשלמים כדי שהיא תהיה.

אסף זמיר: בסוף המציאות הכלכלית מייצרת מצב שבו חייבים ממשלה יציבה שתוכל לקבל החלטות בכל ענף מענפי החיים.

אסף זמיר: ענף התיירות הוא ענף שהיה משגשג ובשנים האחרונות הוא עשה צמיחה אדירה.

אסף זמיר: הגענו ל-4.8 מיליון תיירים זרים שהכניסו למעלה מ-7 מיליארד דולר למשק.

אסף זמיר: הם ייצרו עשרות אלפי מקומות עבודה בצורה ישירה ומאות אלפי מקומות עבודה בצורה עקיפה.

אסף זמיר: כל מי שנוגע בתיירות בצורה כזאת או אחרת, מבין גם את הפוטנציאל צופה פני עתיד של הענף הזה כמנוע צמיחה כלכלי למשק.

אסף זמיר: אני אומר תמיד, שמי שמגיע לישראל כתייר בלי לדעת לאן הוא מגיע, יוצא מכאן מאוהב באנשים ובחבל הארץ.

אסף זמיר: בעבודה נכונה, בשיווק נכון, אפשר להביא לכאן בימים רגילים הרבה מאוד תיירים שיעשו טוב לכלכלה של המדינה.

אסף זמיר: ברמה האישית, עסקתי קצת בתחום הזה כשהייתי סגן ראש עיריית תל-אביב-יפו והייתי יושב ראש חברה עירונית לתיירות "אתרים", שהיתה גם של משרד התיירות.

אסף זמיר: הובלתי שם פרויקטים.

אסף זמיר: אני מכיר את התחום ויש הרבה מה לעשות.

אסף זמיר: אבל ביום אחד זה נתקע וביום אחד השמיים נסגרו, המלונות נסגרו ואנשים ישבו בבית.

אסף זמיר: זה היה אחד הענפים הראשונים שנפגעו כי סגרו את השמיים.

אסף זמיר: זה יהיה הענף האחרון לחזור לפעילות מלאה, כי עד שלא יפתחו את השמים חזרה, אי-אפשר יהיה להניע את הגלגלים בצורה כזאת שהכול ישתקם.

אסף זמיר: 47% מהתיירות בישראל היא תיירות זרה.

אסף זמיר: זאת אומרת, הטופ שלנו כרגע הוא 50% פוטנציאל של תיירות פנים שצריכה להתבסס בעתיד הקרוב על ישראלים, שחלקם הגדול בחל"ת, בואכה מובטלים, עם מצוקות כלכליות חדשות.

אסף זמיר: הענף נפתח בשבוע שעבר לאחר שאפשרו את פתיחת המלונות, בעבודה משותפת של המשרד עם משרד הבריאות באמצעות התו הסגור.

אסף זמיר: אמיר, אם יש צורך לתקן אותי במספרים, תרגיש חופשי כי אני עוד חדש.

אסף זמיר: נפתחו בערך 20% מהמלונות.

אסף זמיר: בתי המלון היו מלאים בשבועות ומייד אחרי החג הם התרוקנו לחלוטין.

אסף זמיר: זאת אומרת, הענף החזיר את העובדים בשביל יומיים מוצלחים.

אסף זמיר: עכשיו הם עובדים אצלו ואין תיירות.

אסף זמיר: עד שייפתח הקיץ לא נראה מספרים גבוהים יותר.

אסף זמיר: יש בעיה נוספת, שחלק גדול מהענף הזה מושתת בחלקו רק על תיירות מחוץ לארץ.

אסף זמיר: יש מורי דרך שעובדים רק עם קבוצות מחו"ל, חברות של הסעות שמסיעות רק תיירות מחו"ל.

אסף זמיר: ישנם מלונות שעובדים שנים על גבי שנים על תיירות של צליינים.

אסף זמיר: מארגני תיירות זה ענף גדול מאוד ופחות מוכר, עוסק בתיאום החוויה התיירותית בארץ לאנשים שמגיעים מחו"ל.

אסף זמיר: יש מסעדות בצפון ובדרום שכל הווייתן רק אירוח של תיירים.

אסף זמיר: כל האנשים האלה נמצאים בפני שוקת שבורה.

אסף זמיר: גרוע מכך, לא יודעים מתי זה ישתנה.

אסף זמיר: לא אתה ולא אני, אדוני היושב ראש, יודעים לומר להם מתי זה יסתיים.

אסף זמיר: גם הממשלה לא יודעת לומר להם כי אנחנו באירוע מתגלגל.

אסף זמיר: סך-הכול יש לנו יתרון שאנחנו מדינה בטוחה מבחינת קורונה.

אסף זמיר: היתרון הזה ייעלם ברגע אם ייכנסו לכאן אנשים שיביאו איתם קורונה.

אסף זמיר: אם יהיה גל שני לקורונה, אני לא רוצה לחשוב בכלל איך נשתקם ממנו כלכלית, כי כולנו רואים עכשיו מה זה להשתקם מהגל הראשון.

אסף זמיר: זאת משימה שהולכת להיות מאוד קשה.

אסף זמיר: אדוני היושב ראש, אנחנו מלווים במשרד את כל הענפים בצורה יומיומית.

אסף זמיר: פגשתי כבר את רוב הגורמים הרלוונטיים.

אסף זמיר: אנחנו עובדים מול משרד האוצר ואגף התקציבים בעבודה יומיומית.

אסף זמיר: אנחנו בעבודה יומיומית מול משרד הבריאות ומול משרד התחבורה.

אסף זמיר: סיכמנו השבוע, בהובלתו של שר האוצר, מענק בגובה של 300 מיליון שקלים שיינתן כסיוע למלונות על בסיס הפגיעה שחוו.

יעקב מרגי: בצורת מענקים או הלוואות?

אסף זמיר: זה מענק למלונות.

אסף זמיר: זה לא הלוואות, אדוני היושב ראש.

אסף זמיר: זה כן ניתן באופן יחסי ועל בסיס הפגיעה שכל אחד נפגע.

אסף זמיר: אף אחד לא מתכוון לתת מענק למלון אם הוא מלא והכול בסדר.

אסף זמיר: לצערי, זה איננו המצב.

אסף זמיר: הסיבה שנראה בקרוב תפוסות גבוהות זה כי מעט מלונות נפתחים.

אסף זמיר: בכל מקום שאתם רואים מלון מלא, תנסו לזכור לעצמכם בראש שזה בגלל שיש שלושה לידו שלא פתחו.

אסף זמיר: מלון בתפוסה נמוכה מפסיד יותר כסף מאשר מלון סגור.

אסף זמיר: יש לנו הרבה מאוד אתגרים נקודתיים ומידי פעם נבוא לוועדה לבקש את עזרתה.

אסף זמיר: בראש ובראשונה, יש עסקים שלכאורה הם עסק ומי שצריך לטפל בהם זה משרד האוצר ומשרד הכלכלה, אבל העסק מוכוון רק תיירות חוץ.

אסף זמיר: לכן מנגנון פיצוי רגיל שמבחינתו כאילו הגל הראשון הסתיים והשוק מותנע, לא עוזר להם.

אסף זמיר: עד עכשיו משרד האוצר עסק בבומבות של בעיות ועכשיו יש לו את הזמן לרדת לרזולוציות נמוכות יותר.

אסף זמיר: אנחנו מנסים לייצר איתם פתרונות ברמה הנקודתית.

אסף זמיר: אני רוצה להגיד לכם שהרבה מהדברים שתעסקו בהם בוועדה נוגעים בתיירות, גם אם הם לא יושבים תחת המשרד שאני מוביל.

אסף זמיר: למשל, מסעדות, בארים, בתי קפה, אטרקציות, מרכזי תרבות, מרכזי בילוי, מועדונים.

אסף זמיר: כל הדברים האלה הם אירועים תומכי תיירות שמתבססים על תיירות במהלך השנה.

אסף זמיר: יש לנו בעיה נוספת במקומות מסוימים בארץ והיא בעיה של עובדים.

אסף זמיר: יש עבודות שבאופן טבעי נעשו עד היום על-ידי עובדים זרים.

אסף זמיר: לצורך העניין, באילת יש סגמנט אחד בתוך העבודה שנעשה בשנים האחרונות על-ידי ירדנים והם כרגע לא נמצאים.

אסף זמיר: אנחנו עושים מאמץ כביר לנסות ולגייס כוח עבודה מקומי.

אסף זמיר: יש אחוזי אבטלה גבוהים באילת ולכאורה הדבר הזה יכול להתחבר, אבל בינתיים הוא לא מצליח להתחבר.

אסף זמיר: זה דיון כללי או דיון פילוסופי, אם תרצו, איזה עבודות עושים ואיזה לא.

אסף זמיר: עשו יריד תעסוקה אחד כדי למצוא אילתים מובטלים - - -

יעקב מרגי: למרות הפערים הגדולים שחזו רק 20%, לא מצליחים לגייס את החלק היחסי של העובדים הירדנים.

אסף זמיר: לא מצליחים.

אסף זמיר: עשו יריד עבודה אחד ולא הצליחו.

אסף זמיר: היום עושים עוד אחד לאחר ששיפרו את התנאים ומנסים בכל זאת.

אסף זמיר: הסיבה שמנסים בכל הכוח היא, שגם אם יאשרו בסוף את כניסת הירדנים זה ייקח זמן עד שהם יוכלו לעבוד.

אסף זמיר: לכן יש ניסיון כן ואמיתי מצד המלונות לנסות ולגייס.

אסף זמיר: הם שיפרו את התנאים.

אסף זמיר: היום יש כנס - - -

מתן כהנא: כבוד השר, יש את העניין הזה שאין להם תמריץ לחזור לעבודה.

מתן כהנא: כל עוד המלונות והצימרים רוצים לעבוד במשרות חלקיות והמדינה נותנת 75% על לשבת בבית, אז העובדים לא ירצו לחזור.

יעקב מרגי: אני מעדיף לתת להשלים את הסקירות.

אסף זמיר: מתן, זה בסקירה של השר ושל המנכ"ל, יכול להיות שיהיו תשובות.

אסף זמיר: אני מעדיף להשלים את הסקירות.

אסף זמיר: אני לא מוגבל בזמן ואני אענה על הכול.

אסף זמיר: מה שלא, אני אבקש מאמיר.

יעקב מרגי: ב-10:55 תבוא הסדרנית ותסמן שצריך לסיים.

אסף זמיר: בצד הפתרונות, אני כן רוצה לומר שני דברים.

אסף זמיר: אחד, אנחנו עושים עבודת מטה שנערכת ליום שאחרי, כי ביום שאחרי יעלו שאלות כמו: איך לקלוט תיירים?

אסף זמיר: איך להתניע מחדש את הפעילות?

אסף זמיר: איך להגדיל את היצע החדרים?

אסף זמיר: הדבר הזה ממשיך כאילו אין קורונה.

יבגני סובה: תגדיר מה זה היום שאחרי.

אסף זמיר: יום שאחרי זה יום שבו השמים פתוחים לחלוטין וההגבלות הן כאלה שאפשר להמשיך את החיים לצד הקורונה.

אסף זמיר: זה היום שאחרי.

קריאה: זה לא תלוי רק בנו, זה תלוי בשינוי בכל העולם, זה לא מקומי בלבד.

יבגני סובה: פתיחת השמים, לא היעלמות הקורונה.

יבגני סובה: זה היום שאחרי?

יבגני סובה: הקורונה תלווה אותנו עוד כמה שנים.

אסף זמיר: אני אדייק.

אסף זמיר: פתיחת השמיים והאפשרות להכניס הנה תיירים מבלי שיצטרכו לשהות בשבועיים בידוד הוא הרגע שבו המשחק נפתח.

אסף זמיר: מי שתקבע את זה זאת הממשלה.

אסף זמיר: למשרד הבריאות יש עמדה מאוד נחרצת כרגע.

אסף זמיר: בריאות הציבור היא חשובה ולכן אני לא נכנס כרגע לשיקול מה חשוב יותר ומה פחות.

אסף זמיר: אני כשר תיירות מאוד אשמח לראות את השמים נפתחים ואני עושה כל מה שאני יכול כדי לשכנע ולהציג אופציות לפתיחתם בצורה יותר שפויה.

אסף זמיר: אולי העתיד הוא בקפסולות.

אסף זמיר: אולי יפתחו את השמים רק עם מדינות מסוימות.

אסף זמיר: אולי יצטרכו לעשות הרבה מאוד בדיקות בכניסה לכל מדינה.

אסף זמיר: באופן עקרוני, אני מעריך שבגלל הלחץ הכלכלי, אנחנו נראות מדינות פותחות את עצמן בקרוב, בטח מדינות שיותר מוטות תיירות ושהכלכלה שלהן נפגעה חזק יותר.

אסף זמיר: אנחנו נראה אותן פותחות בקרוב.

אסף זמיר: איפה אנחנו נהיה בסקאלה?

אסף זמיר: אני כבר אומר לכם שלצערי לא בין הראשונים ולא מהראשונים.

אסף זמיר: כשזה יתחיל, אנחנו נראה איך זה יהיה.

יעקב מרגי: כרגיל הם יגררו אותנו לשם.

אסף זמיר: יכול להיות, אני מעריך שאתה לא טועה.

אסף זמיר: הדבר האחרון הוא, שאנחנו עוסקים עכשיו אל מול כל הקבוצות והגילדות בתוך הענף והרשויות המקומיות בניסיון להוציא לימונדה מהלימונים האלה ולהגדיל בחודשים הקרובים בצורה משמעותית את תיירות הפנים בישראל.

אסף זמיר: אנחנו נצא בקמפיין שעוסק בעידוד תיירות פנים.

אסף זמיר: אנחנו עובדים מול רשויות.

אסף זמיר: לדוגמה, בירושלים יש למעלה מ-16,000 חדרי מלון.

אסף זמיר: 80% מחדרי המלון האלה הם תיירים מחו"ל.

אסף זמיר: אם לא יעשו חשיבה מחדש איך להפוך לפחות בקיץ את ירושלים לאטרקציה תיירותית רלוונטית לישראלים, אז החדרים האלה יישארו ריקים.

אסף זמיר: זה מצריך חשיבה מחודשת על שיתוף פעולה עירוני עם המלונות.

אסף זמיר: אני אומר כבר עכשיו שזה יצריך חשיבה על התעריפים של המלונות, איזו רגישות והתחשבות.

אסף זמיר: צריך להבין שאנחנו מבקשים רגישות והתחשבות מענף שהוא בקרשים.

אסף זמיר: האמת תצטרך להיות איפשהו באמצע.

אסף זמיר: צריך לראות גם איך מייצרים חוויה תיירותית ישראלית לאנשים שהרבה שנים חוו את הקיץ בחו"ל בכריכה של בילוי ופנאי יחד עם שירות מלונאי בתוך ישראל.

אסף זמיר: זה הדבר הגדול שנתעסק בו בקרוב.

יעקב מרגי: תודה כבוד השר.

יעקב מרגי: אין ספק שענף התיירות הוא הסיסמוגרף הכי טוב למצב.

יעקב מרגי: הוא מגיב הכי מהר לרגישויות שקיימות בחברה הישראלית, במשק, מבחינה מדינית, ביטחונית, כלכלית, חברתית.

יעקב מרגי: הוא יודע להגיב מהר.

יעקב מרגי: כשטוב הוא מגיב מהר ואנחנו מרגישים את הערך המוסף.

יעקב מרגי: גם במשברים כפי שאנחנו נמצאים בהם הוא הגיב.

יעקב מרגי: אנחנו כבר מדברים בדיעבד, מה גם שאנחנו תלויים גם במה שקורה בעולם.

יעקב מרגי: מכובדי המנכ"ל.

אסף זמיר: רציתי להגיב להערה של מתן.

אסף זמיר: בסוף רציתי חל"ת גמיש במלונות.

אסף זמיר: יש מלונות שאם תוכל להעסיק עובד יומיים בשבוע אז אתה תחזיר אותו לעבודה.

אסף זמיר: אם תצטרך להחזיק אותו יום יום אולי זה עוד לא שווה לך.

אסף זמיר: אם אנחנו רוצים להניע את המשק מחדש, חל"ת גמיש לענף שלנו, הוא מאוד דרמטי.

אסף זמיר: באוצר, מנגד, אומרים בצדק שהיכולת להכיל חל"ת, מבחינתם, רק על סקטור מסוים היא מאוד מוגבלת.

אסף זמיר: מייד זה נפרץ.

אסף זמיר: השאלה היא, האם יהיה טוב עכשיו למשק להמשיך בחל"ת גמיש, כן או לא?

אסף זמיר: לתפיסתם, התשובה היא לא ואני לא חושב שהם בלתי צודקים.

אסף זמיר: דווקא במקומות החלשים ביותר שרוצים להחזיר עובדים וניתנת האפשרות להחזיר אנשים שעבדו משרה מלאה לשליש משרה, אז הרבה מאוד אנשים יחזרו לשליש משרה במקום למשרה מלאה וזה יעשה יותר נזק מתועלת.

אסף זמיר: שם נמצא הוויכוח.

אסף זמיר: אתה צודק שיש בעיה תמריצית.

יעקב מרגי: אדוני המנכ"ל.

אמיר הלוי: תודה רבה אדוני היושב ראש.

אמיר הלוי: שיהיה לך בהצלחה.

יעקב מרגי: תודה.

אמיר הלוי: שיתוף הפעולה עם וועדת הכלכלה מאוד חשוב למשרד התיירות.

אמיר הלוי: אני חושב שבעבר היו הרבה נושאים שהצלחנו לקדם פה.

אמיר הלוי: עזרתם לנו בנושא התקציבי ואני בטוח ששיתוף הפעולה הזה בהובלתך יימשך.

אמיר הלוי: כמו שהבנתם, שר התיירות הנכנס, חבר הכנסת אסף זמיר, הקורונה תפסה את ענף התיירות, את התעשייה הזאת, בשיא של כל הזמנים.

אמיר הלוי: אנחנו היום באמת במצב שמגלישה ב-120 קמ"ש, הכול לפי החוק, עצרנו בעצירה מוחלטת ל-0 קמ"ש וכל מה שאנחנו מנסים זה לראות איך הרכב לא יתהפך.

אמיר הלוי: במצב שנוצר, שהיו ביקושים אדירים, בעיקר בכל מה שקשור בתיירות נכנסת, שהתרומה שלה למשק היתה מעל 20 מיליארד שקלים בשנה.

אמיר הלוי: זה נעצר לחלוטין מאמצע מרץ.

אמיר הלוי: מ-23 מיליארד שקלים ב-2019 עד לעצירה מוחלטת.

אמיר הלוי: ההשלכות של זה הן קשות, קודם כל על היזמים, על המלונאים, על מורי הדרך.

אמיר הלוי: כולם נערכו לביקושים.

אמיר הלוי: זה אומר שהם רכשו אוטובוסים, הרחיבו ושיפצו את המסעדות, הוסיפו קומות בבתי מלון.

אמיר הלוי: עשו את כל הפעולות שצריך כשהמומנטום הוא באמת שובר שיאים.

אמיר הלוי: לכן אנחנו כל-כך מוטרדים כי הם היו בסחרור של השקעות וזה רק מסבך את המצב.

אמיר הלוי: אני חושב שכולם מבינים שאף אחד לא יודע לאן זה הולך וכמה זמן זה יימשך.

אמיר הלוי: אנחנו כן משרד שהוא למוד משברים, בין אם זה צוק איתן ובין אם זאת אינתיפאדה, רק אז היו קבוצות תגלית שבמקום עם 35 הגיעו עם 24, היו ביקורי סולידריות שהגיעו לפה.

אמיר הלוי: התיירות העסקית המשיכה להגיע לפה.

אמיר הלוי: כל זה היום לא קיים.

אמיר הלוי: אתה צודק, אדוני היושב ראש, הרגישות והפגיעה היא מהירה.

אמיר הלוי: התיירות היא הראשונה שנפגעה.

אמיר הלוי: אנחנו היינו המשרד שסייע למשרד הבריאות לאתר את הקבוצות באמצעות לשכת מארגני תיירות נכנסת, שעשתה פה עבודה מדהימה באיתור קבוצות ואוטובוסים.

אמיר הלוי: נמצאת פה מנכ"לית התאחדות בתי המלון, יעל דניאלי, שגם תשמח לפרט בסוגיית כוח האדם.

אמיר הלוי: איתרנו את כל התיירים, הוצאנו אותם.

אמיר הלוי: היינו צריכים למצוא פתרונות לקבוצות שלא רצו להלין אותם.

אמיר הלוי: המלונאים מצאו פתרונות.

אמיר הלוי: באמת נעשתה פה עבודה עד שהבנו שצריך לעבוד בשגרת קורונה.

אמיר הלוי: יחד עם משרד הבריאות נערכנו לתו הסגול.

אמיר הלוי: היתה פה באמת עבודה מצוינת אבל עכשיו אנחנו במצב חדש.

אמיר הלוי: המצב היום דורש מאיתנו למצוא פתרונות.

אמיר הלוי: אני חושב שבדברים מסוימים התקדמנו.

אמיר הלוי: אני רוצה להודות לאגף התקציבים ולשר האוצר.

אמיר הלוי: ישבנו השבוע ושר התיירות ושר האוצר סיכמו על המתווה.

אמיר הלוי: המלונאים היו מעורבים.

אמיר הלוי: יש פה תקציב שהוא משמעותי של כ-300 מיליון שקלים ואנחנו במשרד בונים עכשיו את המודל יחד עם אגף תקציבים.

אמיר הלוי: אנחנו מאמינים שזה יהיה גלגל הצלה ראשון כדי לעזור לתעשייה הזאת לשרוד.

יעקב מרגי: כדאי שתזדרזו כי באוצר משפשפים את הסכין של השווארמה.

אמיר הלוי: אנחנו סומכים על אגף תקציבים.

אמיר הלוי: פה הם היו בסדר גמור.

יעקב מרגי: לגבי העבר הם היו בסדר, לגבי ההווה והעתיד נשמע אחר-כך.

יבגני סובה: יותר לכיוון הכבש.

יבגני סובה: לא יחתכו שווארמה, יחתכו חלקים.

יבגני סובה: זה מה שיקרה עוד מעט.

אמיר הלוי: האתגר הגדול שלנו, כמו שציין השר, הוא תיירות הפנים.

אמיר הלוי: ב-2019 בערך חצי מהלינות שהיו במדינת ישראל היו של תיירות נכנסת ואת זה אין לנו.

אמיר הלוי: מצד שני, נקודת האור היא, שכ-4.5 תיירים ישראלים יצאו לחו"ל והוציאו שם כסף.

אמיר הלוי: האתגר שלנו הוא לראות איך במצב של הקורונה, כשהם פה, איך להסב אותם לתיירות פנים.

אמיר הלוי: כמובן שיש משפחות שהן במצב כלכלי קשה והן לא יכולות.

אמיר הלוי: לראות איך הם יוציאו פה את הכסף בתיירות פנים.

אמיר הלוי: יש לנו מוצר מדהים במדינת ישראל.

אמיר הלוי: כמו שציין השר, אנחנו נציג פה תכנית.

אמיר הלוי: אנחנו עובדים על קמפיין כשהמטרה היא שתעשיית התיירות הישראלית תשרוד על-ידי תיירות הפנים.

אמיר הלוי: אפשר לעשות את זה.

אמיר הלוי: יש כאן חסמים שנצטרך להתמודד איתם.

אמיר הלוי: מצד אחד, יש עיר כמו אילת, שאני אומר לכם כבר ואמרתי את זה לראש עיריית אילת לפני כחודש, שהיא הראשונה שתתאושש והיא כבר התאוששה.

אמיר הלוי: אילת יכולה לרדת מעשרות אלפי מובטלים שיש בה היום ל-5%-7% מובטלים אם רק יתנו למלונות לעבוד.

אמיר הלוי: כרגע יש לנו מצב אבסורדי שלא הצלחנו לקבל אישור להביא את העובדים הירדנים לאילת.

אמיר הלוי: קיבלתי הבוקר ווטצאפ מאחד המלונאים מרשת אסטרל באילת.

אמיר הלוי: יש להם שישה בתי מלון עם 1,000 חדרים והם פתחו רק שניים עם 300 חדרים.

אמיר הלוי: יש להם 200 עובדים ירדנים.

אמיר הלוי: הם מתחייבים לקלוט 6 ישראלים על כל עובד ירדני שהם יביאו בכל המעגלים שמסביב.

אמיר הלוי: אילת יכולה לחזור לעצמה מייד.

אמיר הלוי: הסחר, המוניות, המסעדות, הכול יעבוד.

אמיר הלוי: יש רק מגבלה אחת של כוח אדם.

אמיר הלוי: לבוא ולהגיד למלונאים שיסתדרו ויציעו יותר שכר?

אמיר הלוי: הם הציעו יותר שכר.

אמיר הלוי: אני דרשתי ירידי תעסוקה שיהיו מתועדים.

אמיר הלוי: היו ירידי תעסוקה ולצערי במצב היום תושבי מדינת ישראל לא באים לעבוד בניקיון.

אמיר הלוי: תתכבד הממשלה ותבוא ותכין תכנית איך מחזירים את תושבי מדינת ישראל לעבוד גם בניקיון בתי מלון.

אמיר הלוי: כרגע זה לא קורה.

אמיר הלוי: להגיד למלונאים שיסתדרו לבד בלי להביא ירדנים, זה לא אפשרי.

אמיר הלוי: היו 1,500-2,000 ירדנים באילת.

אמיר הלוי: אפשר להחזיר אותם מייד עם שבועיים בידוד.

אמיר הלוי: המלונאים לוקחים על עצמם הכול.

אמיר הלוי: הם הציעו לישראלים 30% תוספת שכר.

אמיר הלוי: היה יריד תעסוקה לפני שבוע ולפני שעה התחיל יריד תעסוקה נוסף שהסתיים ב-12:00.

אמיר הלוי: נגיד שיגיעו 200 או 300 ונראה שהם יחזיקו מעמד - - -

לאה ורון: 30% מאיזה מחיר?

לאה ורון: מה יהיה גובה השכר שיקבל עובד ישראלי?

אמיר הלוי: בשם המלונאים תדבר מנכ"לית ההתאחדות.

אמיר הלוי: נתנו באמת תוספי שכר.

אמיר הלוי: למלונאים יש מערכות השמה, דאגה לפרט וטיפול בעובדים עד הרמות הכי קטנות.

אמיר הלוי: אלה רשתות מקצועיות.

אמיר הלוי: אני אומר שכל הרשתות הגדולות, גם ישרוטל, גם פתאל וגם דן ואורכידאה, לא פותחים מלונות כי אין עובדים.

אמיר הלוי: ברגע שזה המצב, אילת תהיה במקום עיר תיירות עיר של ביטוח לאומי.

אמיר הלוי: המטרה שלנו פה היא למצוא פתרון לנושא הזה.

אמיר הלוי: שוחחנו עם אגף תקציבים.

אמיר הלוי: צריך לעשות פה פתרונות חרום גם לטווח הקצר.

אמיר הלוי: המלונאים מסכימים לקבל מתווה של שלושה חודשים ואם האבטלה לא תרד אז להפסיק את ההסדר עם הירדנים.

אמיר הלוי: יש פה הרבה סוגיות שמשרד החוץ מעורב בהן, אסטרטגיות כלכליות של מדינת ישראל, שלום כלכלי.

אמיר הלוי: זה נושא חשוב אבל כרגע אני מתמקד באילת שהיא העיר הראשונה שיכולה לחזור.

אמיר הלוי: פה אני מקווה מאוד שנדע למצוא פתרון כי במצב היום הרשתות ובתי המלון הבודדים שם לא פותחים בגלל שאין להם עובדים.

אמיר הלוי: אין אבסורד יותר גדול מזה.

אמיר הלוי: לגבי ההמשך.

אמיר הלוי: כמו שאתם יודעים, אילת היא העיר המרכזית שמרבית התיירות בה היא תיירות הישראלית.

אמיר הלוי: לצערנו אחוז התיירות הנכנסת היה מאוד קטן גם בשנה שעברה עם כל המאמץ שעשינו בטיסות.

אמיר הלוי: המטרה שלנו היא, שבמצב היום שמיליוני תיירים לא מגיעים, להשאיר בארץ את מיליוני הישראלים שלא נוסעים לחו"ל ובזה אפשר להחזיק את תעשיית התיירות בכל מה שקשור לתיירות הפנים.

אמיר הלוי: כאן האתגר הגדול.

אמיר הלוי: למשל, ערים כמו טבריה שניזונה בתיירות נכנסת במרבית השנה, למעט התקופות שהישראלים מגיעים לשם.

אמיר הלוי: ערים נוספות כמו ת"א שנפגעת מכך שלא מגיעה תיירות עסקית.

אמיר הלוי: אפשר לעשות את זה, אפשר לנתב.

אמיר הלוי: פה אין בעיה של עובדים.

אמיר הלוי: אנחנו יודעים שבעיית התעסוקה היא רק באילת.

אמיר הלוי: זאת לא בעיה משקית.

אמיר הלוי: במקומות אחרים בארץ יש עובדים גם לניקיון והבעיה היא רק באילת.

אמיר הלוי: לצערי היום יש כבר זליגה של עובדים מתל-אביב לאילת כדי לתת פתרונות נקודתיים ולא בטוח שמשרד הבריאות היה שמח מהזליגה הזאת.

אמיר הלוי: זה לא יפתור את הבעיה.

אמיר הלוי: יכול להיות שזה ייצור בעיה בריאותית באילת.

אמיר הלוי: היום אחר-הצהריים יש לנו דיון על קמפיין תיירות הפנים שיוצג לשר ואפשרויות למתווה.

אמיר הלוי: אנחנו אופטימיים מאוד בכל מה שקשור לעידוד תיירות הפנים ולהצלחה של החזקת תשתיות התיירות.

אמיר הלוי: כמובן, לא התיירות הנכנסת, אבל בתי המלון וכל מה שמסביב.

אמיר הלוי: דרך זה אנחנו נעזור למורי הדרך, נעזור לכל התעשייה הזאת.

אמיר הלוי: כמובן שכל המעגלים שהשר הזכיר ירוויחו מזה.

אמיר הלוי: אבל אנחנו צריכים את הכלים הבסיסיים והדבר שהכי דוחק בנו היום זה שאילת תתחיל לעבוד.

אמיר הלוי: אני חייב להגיד שאחד הדיווחים שאנחנו מקבלים הוא שהביקושים בקיץ הם במאות אחוזים יותר משנה שעברה בגלל שחו"ל סגור.

אמיר הלוי: לכן צריך לסיים את הסאגה הזאת ולתת לאילת לצאת לארץ.

אמיר הלוי: היא תהיה העיר הראשונה שתשתקם לגמרי.

אמיר הלוי: אני מקווה שחברי הוועדה ימשיכו לסייע לנו.

אמיר הלוי: אנחנו נמשיך ונאתר את הבעיות ונקווה שנצליח באמת בתהליך השיקום ובגלגלי ההצלה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אין ספק שתיירות הפנים היא המפתח היום.

יעקב מרגי: בוא לא נשכח שאנחנו גם מחכים לפתיחת השמיים.

יעקב מרגי: גם במדינות העולם שחוו את משבר הקורונה חושבים בדיוק כמונו ומתכננים בדיוק כמונו להילחם על כל תייר.

יעקב מרגי: בכוונה הערתי את ההערה תוך כדי הסקירה של השר, כי ודאי ניגרר אחריהם.

יעקב מרגי: אני חושב שלא טוב להיגרר.

יעקב מרגי: בכל נושא צריך להסיר את שלט הנגרר מהגב, לשים אותו בחזית.

יעקב מרגי: להיות גורר ולא נגרר.

יעקב מרגי: אני חסיד של תכניות מראש גם אם בסוף לא ייעשה איתן כלום.

יעקב מרגי: יום אחד קודם צריך להתכונן.

יעקב מרגי: מרכז המחקר של הכנסת בסקירה קצרה.

יעקב מרגי: לאחר מכן נעבור לחברי הכנסת.

יעקב מרגי: היום חברי הכנסת ידברו לסירוגין עם האורחים בזום.

עמי צדיק: אני ממרכז המידע והמחקר של הכנסת.

עמי צדיק: בדקנו את הנושא הזה כבר לפני חודשיים וכעת שוב.

עמי צדיק: בדקנו בעיקר מה כלי הסיוע הנהוגים בעולם.

עמי צדיק: ההבדל הגדול הוא שכלי הסיוע הייעודיים לענף הזה יושמו בעולם כבר לפני חודשיים בשיא המשבר.

עמי צדיק: ניתנו כלים ייעודיים לענף הזה מתוך הראייה שכבר נאמרה על-ידי המנכ"ל והשר, שזה ענף שספג את המכה הכי קשה יחד עם ענף הפנאי כמו מסעדות וכדומה.

עמי צדיק: החזרה לפעילות רגילה תיקח המון זמן.

עמי צדיק: בעבר היו משברים קודמים כמו "צוק איתן".

עמי צדיק: בדקנו תוך כמה חודשים חזרנו לפעילות שהיתה ערב "צוק איתן".

עמי צדיק: זה לקח בערך 7-8 חודשים.

עמי צדיק: הפעם כנראה זה יימשך יותר זמן.

עמי צדיק: כמו שאמר המנכ"ל, נקודת האור היא באמת שבחודשים האלה, לפי הנתונים של הלמ"ס, משק בית ישראלי מוציא בחודש כ-1,000 שקלים על תיירות, גם פנים וגם חוץ.

עמי צדיק: כיוון שבחודשיים האחרונים כמעט ולא היו הוצאות בתחום הזה אז יש פה מעין חיסכון של משקי בית בנושא הזה.

עמי צדיק: אותם משקי בית שהמשיכו לעבוד והשכר שלהם כמעט ולא נפגע.

עמי צדיק: בחודשים הקרובים כנראה יוציאו יותר על שירותי תיירות, בעיקר בארץ, כי חו"ל עדיין לא יהיה.

עמי צדיק: צריך לראות שבאמת המחירים לא יעלו כי ההיצע מוגבל.

עמי צדיק: נושא נוסף שמעניין הוא, שבגלל הריחוק החברתי והזהירות של אנשים לא להתקהל במקומות המוניים, ייתכן שתהיה עדיפות לצימרים ולמקומות קטנים ולא לבתי מלון המוניים, כדי לא לבוא במגע עם אנשים אחרים.

עמי צדיק: היצע הצימרים הוא מוגבל והמחירים כנראה יעלו בגלל התופעה הזאת עד שהגבול ייפתח ואנשים יוכלו לצאת לחו"ל.

יעקב מרגי: אם כבר הזכרת את הצימרים, אני חושב שגם כאן

יעקב מרגי: משרד התיירות צריך להיכנס לתמונה.

יעקב מרגי: שילוב זרועות, שילוב ידיים.

יעקב מרגי: המנהל נכנס לאיזה מהלך אכיפה ובצדק כי אנחנו לא אוהבים הפקרות.

יעקב מרגי: אבל אי-אפשר להיכנס לאמצעי אכיפה אגרסיביים בלי שהיד שנייה מגישה תכנית קלה לתכנון, להסדרה.

יעקב מרגי: אני אומר מניסיון של שכנים שלי שהיום משק שרוצה לעשות התאמה לתיירות זה עניין של 6-8 שנים עם הוצאות אדירות.

יעקב מרגי: תמיד מכנן בך הספק אם ההשקעה שלך לא עומדת לרדת לטמיון כי לא יהיה שוק.

יעקב מרגי: אני חושב שזה צריך לבוא גם מצד המשרד להכין תכנית.

יעקב מרגי: בסוף, גם כשייגמר עידן הקורונה תמיד יש את השאלה של מחסור בחדרים וכדאיות השקעה.

יעקב מרגי: זה מנוע צמיחה וצריך לתת לו דלק.

יעקב מרגי: זה לא רק בצפון.

יעקב מרגי: יש היום תרבות של צימרים.

יעקב מרגי: זה בכל חלקי הארץ.

עמי צדיק: בדקנו מה קורה בעולם.

עמי צדיק: הכלי העיקרי שיש לו יישום בעולם זה דחייה וויתור על מיסים, אגרות והלוואות.

עמי צדיק: גם בישראל זה קיים.

עמי צדיק: הכלי הנוסף זה הלוואות בערבות מדינה ומענקים ישירים והשתתפות בהוצאות של העסקים.

עמי צדיק: לגבי הלוואות בערבות מדינה, אני מניח שנציגת האוצר תרחיב יותר.

עמי צדיק: למרות הנתונים שהבאנו במסמך ושהגיעו ממשרד האוצר לגבי ההלוואות לעסקים בענף הזה, כיוון ששיעור הערבות של הממשלה בקרן הוא נמוך והוא רק 15% כשבעולם הוא 60%-70%, אז הרבה עסקים ברמת סיכון גבוהה יחסית הם מודרים לקרן והם בכלל לא ניגשים.

עמי צדיק: גם אם הם ניגשים מייד דוחים אותם בגלל פרופיל הסיכון הגבוהה שלהם.

עמי צדיק: המשמעות היא שיש לעלות את ערבות המדינה כדי שהבנקים יתנו הלוואות לעסקים בסיכון פיננסי מאוד גבוהה, כמו בענף הזה וכמו בעסקים אחרים וכיוצא בזה.

עמי צדיק: זה דבר מאוד חשוב.

עמי צדיק: כשבודקים את סך האשראי לעסקים קטנים, מסוף 2019 ועד ה-30.4, רואים שלמרות שהקרן הזאת נתנה כבר הלוואות במעל 10 מיליארד שקלים לעסקים קטנים ובינוניים, רואים ירידה ביתרת האשראי של עסקים קטנים.

עמי צדיק: זה ממש קריאת הצילו של הרבה עסקים קטנים שהם לא ישרדו ולא יחזרו לפעילות.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: נתחיל עם חברי הכנסת.

יעקב מרגי: חבר הכנסת יבגני סובה בבקשה.

יבגני סובה: תודה רבה אדוני היושב ראש.

יבגני סובה: קודם כל, תודה רבה לשר התיירות ולמנכ"ל משרד התיירות.

יבגני סובה: אני לא אכנס למספרים כי זה התפקיד שלכם ואתם שולטים במספרים.

יבגני סובה: גם לפני הקורונה דיברנו בכנסת הרבה על כל הבעיות בענף הזה, גם בהקשר של תיירים שנכנסים ולא חוזרים, מחיר המלונות וכדומה.

יבגני סובה: כולנו מבינים שכרגע זה נדחה הצידה מכיוון שלא מדברים, למשל, על תחרות מול ירדן, מול קפריסין, מול מצרים ומול תורכיה כי פשוט אין תחרות כרגע.

יבגני סובה: אני רוצה להציע משהו שלא שמעתי מכם וגם לא ראיתי במסמכים.

יבגני סובה: אני מציע לכם לחשוב מחוץ לקופסא ואסביר את עצמי.

יבגני סובה: קודם כל צריך להרכיב את תמונת התייר בעקבות הקורונה.

יבגני סובה: מי הוא?

יבגני סובה: מי הבן אדם שיבוא בפוסט קורונה?

יבגני סובה: מהיכן הוא יגיע?

יבגני סובה: אנחנו יודעים תמיד שיש בין 15-20 מדינות שהן המדינות המובילות במספר התיירים שנכנסים לישראל: רוסיה, ארצות הברית, גרמניה, צרפת וכדומה ואתם מכירים את הנתונים.

יבגני סובה: השאלה האם אתם תעשו מחקר ותנסו לנתח, בעקבות הקורונה, כאשר השמים ייפתחו, מאיזה מדינות ירצו להגיע תיירים?

יבגני סובה: מה החששות שלהם?

יבגני סובה: ומה הרצונות שלהם?

יבגני סובה: בהתאם לזה, עם המוח היהודי שלנו, סליחה, עם המוח הישראלי, אנחנו נוכל להתאים את הצרכים של התייר בפוסט קורונה גם ישראל.

יבגני סובה: למה הכוונה?

יבגני סובה: כולם מדברים על שבועיים של בידוד.

יבגני סובה: אני תוהה למה צריך שבועיים של בידוד כשאפשר לעשות בדיקה מהירה של קורונה ב-80 דולר.

יבגני סובה: אני לא יודע אם יש מדינות שמציעות אבל תייר שמגיע לישראל ומוכן להיות יום אחד בבידוד ומוכן לעבור את הבדיקה אפילו על חשבון המדינה ב-100 דולר, אתה מקבל אותו בצורה סטרילית ונקייה.

יבגני סובה: יש לך תייר שיכול להסתובב.

יבגני סובה: ברור שהוא יכול להידבק אבל הוא נכנס למדינה ואתה בודק אותו.

יבגני סובה: זה סוג של ויזה.

יבגני סובה: במדינות שיש צורך בוויזה לכאן האדם מגיע לקונסוליה הישראלית.

יבגני סובה: מבחינה ביטחונית הוא עובר תשאול ובידוק.

יבגני סובה: לוקח לו כמה ימים להכין ויזה ואז הוא מגיע לישראל ופה עושים לו בידוק ותשאול ואפילו יש כאלה שהם מגורשים למרות שיש להם ויזה.

יבגני סובה: את האנרגיה הזאת שקשורה לנושאים ביטחוניים, אפשר להפנות לנושא של טיהור בריאותי שמכניס אותו לישראל.

יבגני סובה: זאת נקודה אחת.

יבגני סובה: נקודה שנייה.

יבגני סובה: בזה נוכל להתחרות במדינות הסמוכות.

יבגני סובה: אני לא חושב שתורכיה, ירדן, מצרים ואפילו קפריסין יהיו מסוגלות להקים מערך של בדיקות מהירות, אפילו עשרות אלפי בדיקות ביום, על-מנת להכניס תיירים.

יבגני סובה: את אותו מערך אפשר לעשות לערים מבודדות כמו אילת.

יבגני סובה: באילת כמעט ולא היו חולים.

יבגני סובה: מספר החולים שם היה בעשרות.

יבגני סובה: בוודאי שאני מצטרף לקריאה, כמו שאמר המנכ"ל, לבודד את העיר הזאת ולתת לעיר הזאת לצמוח.

יבגני סובה: עוד נקודה חשובה.

יבגני סובה: אני גם חושב שצריך לדרוש לבטל מע"מ על תיירות פנים.

יבגני סובה: לא לעשות כל מיני שוברים אלא פשוט לבטל מע"מ כי ברגע שאתה מבטל מע"מ אתה מוריד מחירים ובן אדם שמשקיע בעסק שלו - - -

קריאה: תמכת גם במע"מ אפס על דירות?

יבגני סובה: לא הייתי אז חבר כנסת.

יבגני סובה: זה לא אמור להיות לכל החיים.

יעקב מרגי: בעבר זה לא הוכיח את עצמו כי הרשתות לקחו את זה.

יבגני סובה: זה כבר התפקיד שלנו לפקח.

יבגני סובה: אני רק אומר שצריך להוריד מחיר ובמקביל לעשות את כל הפעולות הנדרשות על-מנת להפיג את החששות של התייר.

יבגני סובה: התייר יחשוש להגיע.

יבגני סובה: החשש הגדול שלו זה הבריאות שלו.

יבגני סובה: זה ילווה אותנו לא שנה, אני בטוח שזה ילווה אותנו בין 3-4 שנים עד שיימצא חיסון ועד שהחיסון ייכנס לפועל ואנשים יתחילו להתחסן.

יעקב מרגי: יעל דניאלי, בבקשה.

יעל דניאלי: אני מנכ"לית התאחדות בתי המלון בישראל.

יעל דניאלי: תודה רבה שהזמנתם אותי.

יעל דניאלי: תודה רבה לשר החדש שמגיע לו ציון 100 על קליטה החומר בזמן אפס.

יעל דניאלי: תודה לאמיר הלוי המנכ"ל.

יעל דניאלי: תודה שאתם תומכים בנו ומלווים אותנו.

יעל דניאלי: תודה גם לשאר השותפים, משרד הבריאות, משרד האוצר.

יעל דניאלי: כולם שותפים מלאים לדרך תוך עמידה על העקרונות שלהם, מה שעושה את העניין הזה הרבה יותר מעניין.

יעקב מרגי: אני אומר בהומור, שאם את מודה להם על העמידה על העקרונות שלהם, אני סוגר את הדיון.

יעל דניאלי: לא, אמרתי שזה שילוב של תמיכה תוך עמידה על העקרונות.

יעל דניאלי: זה מה שעושה את הדבר הזה מעניין.

יעקב מרגי: הנחיות הבריאות אני עוד מבין.

יעקב מרגי: אבל האוצר?

יעקב מרגי: אל תהיי יותר מידי אלגנטית.

יעקב מרגי: סתם, זה בהומור.

יעל דניאלי: בגדול, מרבית הפרטים כבר ניתנו.

יעל דניאלי: הענף שלנו נסגר כמעט לחלוטין.

יעל דניאלי: 96% מהמלונות נסגרו.

יעל דניאלי: קרוב ל-40,000 עובדים נשלחו לבתיהם, פוטרו או נשלחו לחל"ת.

יעל דניאלי: בתי המלון הסגורים המשיכו לדמם משום שההוצאות הקבועות בסך של כ-150 מיליון שקלים לענף המשיכו להיגבות.

יעל דניאלי: על הדרך קיבלנו פטור לשלושה חודשים מארנונה, חל"ת לעובדים.

יעל דניאלי: עדיין, נכון להיום, כ-80% מהענף שלנו סגור ויושב בבית.

יעל דניאלי: בשבועות נפתחו 86 מלונות.

יעל דניאלי: כמו שהטיבו פה להציג, יוני הוא חודש חלש ולכן חלק מהמלונות נסגרו לאחר מכן.

יעל דניאלי: חלק מהמלונות המשיכו להישאר פתוחים תוך כדי שהם מפסידים משום שמלון בתפוסות נמוכות עולה הרבה יותר ממלון סגור.

יעל דניאלי: אנחנו חפצי חיים ורוצים לחזור לפעילות כמה שיותר מהר.

יעל דניאלי: לפי התרחיש האופטימי, אנחנו מקווים שתיירות פנים תתחיל לפקוד את המלונות בחודשי הקיץ ואילו תיירות חוץ לא תגיע לפני רבעון ראשון של 2021.

יעל דניאלי: כמו שאמרתם, כמחצית הלינות בישראל הם של תיירות נכנסות.

יעל דניאלי: ישנן ערים שהן מוטות תיירות נכנסת, כמו תל-אביב, ירושלים, טבריה, נתניה ונצרת.

יעל דניאלי: לערים האלה תהיה את עיקר הבעיה להביא את התיירים הישראלים.

יעל דניאלי: ישנה גם אילת ש-90% ממנה היא תיירות פנים ושם יש את בעיית הירדנים.

יעל דניאלי: אני חייבת לכם איזה מספר לגבי שכר העובדים בניקיון ומייד אגיע לזה.

יעל דניאלי: מילה אחת על הנושא של עידוד התיירות.

קריאה: 90% תיירות ישראלית באילת?

יעל דניאלי: כן.

יעקב מרגי: באים לשם ארגוני עובדים.

אסף זמיר: המספר הזה יורד בהדרגה עם פתיחת שדה התעופה רמון והניצול היותר יעיל של החורף בטיסות לואו קוסט שעשה קודמי, הגדילו את אחוז התיירים הזרים.

יעל דניאלי: זה היה בתהליך כשהכול נקטע בעצם.

יעקב מרגי: לסיכום.

יעל דניאלי: ישנם שני נושאים.

יעל דניאלי: אחד זה הנושא של ערים מוטות תיירות נכנסת שצריך לעודד שם את השיווק.

יעל דניאלי: ישנם המון פתרונות.

יעל דניאלי: אנחנו גם עשינו איזו עבודה עם KPMG שהציעה מספר פתרונות שבהם המדינה יכולה לסייע.

יעל דניאלי: למשל, הכרה בהוצאה מוכרת של נופשי חברה, כך שחברות שעד היום היו מורגלות להוציא את העובדים שלהן לחו"ל, יעשו את זה בארץ.

יעל דניאלי: ישנם עוד מנגנונים כאלה ואחרים.

יעל דניאלי: נשמח לשיתוף פעולה.

יעל דניאלי: העסק הזה כרגע בחיתולים.

יעל דניאלי: הנושא של עידוד תיירות פנים עוד טרם החל ואני חושבת שיש פה הרבה עבודה והרבה מה להשקיע בעניין הזה.

יעקב מרגי: מה לגבי שכר העובדים?

יעל דניאלי: לגבי שכר העובדים.

יעל דניאלי: דיברנו על אילת.

יעל דניאלי: היום מתקיים יריד שני, לאחר שביריד הראשון הצלחנו לגייס 5 עובדים לענף הניקיון.

יעל דניאלי: היה מישהו שאמר שאולי יגייסו 200 עובדים.

יעל דניאלי: אני סקפטית אבל הלוואי.

יעל דניאלי: שכר השעה שמוצע כרגע ביריד לעובדים באילת עבור עבודות חדרנות וניקיון הוא כ-40 שקלים לשעה.

יעל דניאלי: אני לא חושבת שזה מעט.

יעל דניאלי: אני מאוד מקווה שנצליח לגייס עוד כמה עובדים.

יעקב מרגי: הוא לא מעט, אבל הוא גם לא גבוה.

יעל דניאלי: אני חושבת שיחסית למשק ויחסית לעבודות מהסוג הזה, אני חושבת שזה שכר גבוה.

יעל דניאלי: תמיד אפשר לשלם הרבה יותר.

יעל דניאלי: השאלה ממה משלמים את זה.

יעל דניאלי: בוא נזכור שאנחנו נמצאים במלונות שמדממים עדיין לאחר משבר.

יעקב מרגי: כדי שלא יישמע שיש לי אצבע קלה.

יעקב מרגי: כשיש כשל שוק, לפני שאנחנו יוצאים ליריד תעסוקה צריך לנסות למשוך אלינו ולהפוך את זה לאטרקטיבי יותר.

יעקב מרגי: כך צריכים לעשות ואני מקווה שעשיתם זאת.

יעקב מרגי: יש לנו היום טכנולוגיות ושיטות כדי לרדת לדקויות ולבחון התנהגות של אוכלוסייה.

יעקב מרגי: אנחנו יכולים לדעת איזה סכום היה מביא אנשים.

יעקב מרגי: זה מביש לשמוע שביריד הצליחו לגייס 5 עובדים.

יעקב מרגי: זה אפילו לא מספיק כדי לנקות את מה שהשאירו ביריד.

יעקב מרגי: אני לא צוחק, זה כואב.

יעקב מרגי: השאלה האם נעשתה באמת עבודה ואנחנו יודעים מה כן יביא את האנשים?

יעקב מרגי: זה לא שיטת מצליח.

יעקב מרגי: בואו נזרוק פיתיון של 40 שקלים לשעה ונראה אם זה עובד.

יעקב מרגי: אסור להיכשל.

יעקב מרגי: צריך ללמוד את אופי ההתנהגות הישראלי מבחינה כלכלית ומה כן היה מביא.

יעקב מרגי: אתמול היה דיון על התחבורה.

יעקב מרגי: אנחנו זוכרים את הרפורמה בתחבורה הציבורית.

יעקב מרגי: חשבו שיביאו נהגים מן הגורן ומן היקב ונתנו להם שכר מעליב.

יעקב מרגי: זה לא הלך כי היו תופעות חברתיות קשות בתוך התחבורה הציבורית והיה מחסור בנהגים.

יעקב מרגי: כשהעלו את השכר לשכר סביר, פתרו את הבעיה.

יעקב מרגי: זה חומר למחשבה, אני לא בא בטענות.

יעקב מרגי: הקורונה הפתיעה את כולנו.

קריאה: מה השכר של עובד ניקיון ירדני ?

יעל דניאלי: ערב המגיפה היו באילת כ-2,000 עובדים ירדנים.

יעל דניאלי: השכר שלהם נמוך מזה.

יעל דניאלי: הם היו עובדים מסורים ומצוינים ולא הביתה בעיה לגייס אותם.

יעל דניאלי: הם לא היו נשארים ללון בעיר.

יעקב מרגי: כדאי להם כי רמת החיים שלהם נמוכה.

יעקב מרגי: את מחזקת את מה שאני אומרת.

יעל דניאלי: נמוך בהרבה מהשכר הממוצע לעובדים הישראלים.

יבגני סובה: אבל לא נמוך ממינימום ישראלי, כי אסור לשלם פחות משכר מינימום.

יבגני סובה: ביחס לירדן זאת עדיין משכורת גבוהה.

יעל דניאלי: בכל מקרה, תפחית מ-40%, 20% שכרגע הם מציעים יותר.

יעל דניאלי: עדיין השכר נשאר גבוה משכר מינימום.

יעל דניאלי: כאמור, יש לנו המון עבודה כדי להביא התאוששות של 80% מהמלונות הנוספים, הן בתחום של הרגולציה, וגם ישנה איזו קרן נוספת שעתידה לקום על-ידי האוצר שנותנת אשראי לעסקים מסורבי אשראי.

יעל דניאלי: לא מעט מלונות התקשו בקבלת אשראי במסגרת המסלולים שהציע האוצר וגם לכך אנחנו מצפים.

יעל דניאלי: נוצר מצב מוזר אבל מחולל התעסוקה בעיר אילת זה בעצם העובדים הירדנים.

יעל דניאלי: ללא אותם עובדים אנחנו לא רואים את שאר המלונות בעיר נפתחים.

יעל דניאלי: זאת בעיה גדולה.

יעל דניאלי: אנחנו בטוחים שכניסתם של 1,000 עובדים ירדנים לאילת תאפשר להוריד בבת אחת 45% האבטלה שיש כרגע בעיר לשיעור שהיה ערב המגיפה, שאם אני לא טועה היה 7%.

יעקב מרגי: אין ספק שחזרתה של העיר אילת לתפקוד מלא ומטבי יהיה סממן ומורה דרך להרבה ענפים במשק, שלא לדבר על ענף התיירות בכלל.

יעקב מרגי: מעל הצורך של העיר אילת יש את הצורך של המשק הישראלי.

יעקב מרגי: אני רואה בו מורה דרך וסמן מוביל.

יעקב מרגי: גם בסוגיית גיוס העובדים.

יעקב מרגי: לפעמים אנחנו נתקלים בפרוצדורות ובירוקרטיות.

יעקב מרגי: לבירוקרטיה הישראלית אין פתיחות לגבי שינוי תוך כדי תנועה במצבים משבריים.

יעקב מרגי: היום המדינה משלמת על החל"תים ונותנת פטורים.

יעקב מרגי: זה כסף טוב.

יעקב מרגי: אותו עובד שאני רוצה לעשות לו השמה לענף התיירות הוא יעשה את החשבון.

יעקב מרגי: הוא יגיד, אני מקבל 40 שקל לעומת דמי אבטלה.

יעקב מרגי: אם יבוא האוצר ויגיד שאם אתה הולך לענף מועדף אז אני לא מתייחס לחל"ת או שאני נותן לך הקלות.

יעקב מרגי: בסוף בסוף העובד עושה את השיקולים הכלכליים שלו.

יעקב מרגי: זה גם חסם.

יעקב מרגי: לפני שיוצאים ליריד תעסוקה, מישהו היה צריך לחשוב על זה.

יעקב מרגי: אמנם אני נראה צעיר אבל אני זקן במגזר הציבורי.

יעקב מרגי: אני אומר לכם שאם כל חטאת זה לשבת ולחכות שהטיל ייפול, לאסוף את השברים ולראות איך אנחנו מתנהגים.

יעקב מרגי: מאז שהמשבר פרץ עבר כבר זמן.

יעקב מרגי: היה צריך לחכות ולהכין נייר.

יעקב מרגי: כנ"ל לגבי ענף התיירות.

יעקב מרגי: אני רוצה להאמין שישבתם אצלכם והכנתם מסמך למשרד הבריאות, מסמך לאוצר, מסמך למשרד התיירות, איך אתם רואים את היציאה.

יעקב מרגי: מה קרה?

יעקב מרגי: כולם נכנסו לאיזה קיפאון ומחכים שמשרד הבריאות ומטה הקורונה יצאו למסיבת העיתונים של שמונה בערב יגידו לנו מה לעשות?

יעקב מרגי: לא, זה לא צריך להתנהל כך.

יעקב מרגי: לצערי הרב, במעט שאני חווה בדיונים שהיו בכנסת, הרבה גופים בחברה הישראלית ובמשק הישראלי המתינו תמיד לממסד.

יעקב מרגי: אני צריך לגרות את הממסד.

יעקב מרגי: מי שלא צועק איי, לא ידעו שכואב לו.

יעקב מרגי: מי שלא ייאבק ויהיה בפעולה אקטיבית מול המשרדים, מול האוצר, מול משרד הבריאות, משרד הבריאות יכסה את עצמו ולא ימהר לתת שום הקלה.

יעקב מרגי: לראייה, הם הוכיחו לנו.

יעקב מרגי: ענפים שלא היה קריטי להחזיר אותם אבל הם הפגינו וצעקו, חזרו.

יעקב מרגי: זאת דעתי.

יעל דניאלי: צריך לדעת שאילת לא תיפתח בשלב הזה אם לא יהיו עובדים.

יעקב מרגי: אנחנו נעשה הכול.

יעקב מרגי: לא לחינם נאמתי את נאום התוכחה שלי.

יעקב מרגי: אני רוצה לשמוע היום שיעשו צעדים מעבר לתעסוקה כי אין פה שום פיתוח.

יעל דניאלי: בסדר.

יעל דניאלי: אני רק רוצה לומר שככל שמדובר בהבאה של עובדים ירדנים אז הם יצטרכו לבידוד של שבועיים.

יעקב מרגי: אם צריך נביא אותם.

יעקב מרגי: אם הם צריכים להיות בבידוד, הם ייכנסו לבידוד והמדינה תשפה את המלונאים על ה-14 יום האלה.

יעקב מרגי: אבל נעשה, לא נישאר בפריז.

יעל דניאלי: בסדר גמור.

יעל דניאלי: צריך לקחת לוחות זמנים.

יעל דניאלי: אנחנו רוצים כמה שיותר מהר ייפתחו המלונות.

יעקב מרגי: גם אנחנו.

יעל דניאלי: כנראה שכרגע לפי לוחות הזמנים זה לא יקרה לפני יולי.

יעל דניאלי: תודה.

יעל דניאלי: חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין.

יעל דניאלי: בבקשה גברתי.

אימאן ח'טיב יאסין: כבוד היו"ר אני מצטרפת למה שאמרת עכשיו לגבי גיוס העובדים.

אימאן ח'טיב יאסין: אישית, אני לא רוצה להיכנס לנושא של תנאי העסקה.

אימאן ח'טיב יאסין: בעיניי זה בכלל לא נורמלי ולא אנושי לחשוב על תנאי העסקה איפה ואיפה ועובד מירדן או עובד מישראל לא מקבלים את אותו דבר.

אימאן ח'טיב יאסין: זה דיון אחר שבעיניי צריך לשים אותו ולבחון אותו מכל הצדדים.

אימאן ח'טיב יאסין: חברי יבגני, אני מציעה שנשתמש במוח האנושי שיש לנו.

יעקב מרגי: הוא חזר בו, הוא אמר את זה מייד.

יבגני סובה: אמרתי המוח הישראלי.

יבגני סובה: ישראל תמיד הולכת קדימה.

יבגני סובה: תיקנתי, אני מתנצל אם פגעתי במישהו.

יבגני סובה: לא היתה כוונה.

אמיר הלוי: תאמיני לי, בעיקר בעסקי תיירות, כולם יחד.

יעקב מרגי: בואו נדלג על הסופרלטיבים.

יעקב מרגי: אני בלחץ זמנים ויש לנו אורחים חשובים בזום.

אימאן ח'טיב יאסין: אני לוקחת את זה למקום של הדיון שלנו.

אימאן ח'טיב יאסין: במוח האנושי שלנו אנחנו צריכים להסתכל על שני הצדדים, גם על המלונות וגם על הלקוחות.

אימאן ח'טיב יאסין: כולנו במדינה חיים בתקופה מאוד קשה.

אימאן ח'טיב יאסין: העובדים והמובטלים נמצאים בלחץ נוראי.

אימאן ח'טיב יאסין: כתוצאה מהלחץ הכלכלי יש גם לחץ נפשי וכולנו צריכים את האוורור הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: השמיים נסגרו אבל יש עוד משהו שצריך לקחת אותו בחשבון.

אימאן ח'טיב יאסין: מהמקום של החברה הערבית, ממה שאני מכירה, אנחנו יצאנו לחו"ל למשל לתורכיה כי החבילה שאנחנו מקבלים שם היא פחות מחצי ממה שעולה בארץ.

אימאן ח'טיב יאסין: בסופו של דבר, בן אדם רוצה לחיות חיים טובים וליהנות.

אימאן ח'טיב יאסין: לכן צריך לחשוב איך להביא לפתרון ולהשקיע בתיירות פנים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני כן אומרת שתיירות פנים עכשיו זה המוקד.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה שנחשוב גם על הצפון.

אימאן ח'טיב יאסין: הצפון שעכשיו פורח, יש פירות יש קטיף, צריך לא לפספס את העונה הזאת וצריך לחשוב איך מנצלים את העונה הזאת.

אימאן ח'טיב יאסין: עוד יותר, אני רוצה שניקח בחשבון לא רק את זה שמעסיק 300 ו-200 עובדים, שזה טוב וחשוב למשק, אבל אנחנו צריכים גם להסתכל על האירוח הביתי.

אימאן ח'טיב יאסין: על האישה שמפרנסת משפחה שלמה מהאירוח ביתי בצפון או בכל מקום אחר כמו נצרת ועוד מקומות אחרים בארץ.

אימאן ח'טיב יאסין: צריך להכין תכנית גם להם ולא להסתכל רק על הדברים הגדולים.

אימאן ח'טיב יאסין: זה חלק מהחבילה וזה חלק מהחברה וכל אחד חשוב.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: ראש עיריית אילת נמצא איתנו בזום.

יעקב מרגי: בבקשה, אדוני.

מאיר יצחק הלוי: תודה רבה אדוני היושב ראש.

מאיר יצחק הלוי: אני גם מצטרף לאיחולי ההצלחה.

מאיר יצחק הלוי: מי כמוך מכיר את העיר אילת.

מאיר יצחק הלוי: אתה היית נציג הממשלה בהנפת דגל הדיו ביום אילת האחרון.

מאיר יצחק הלוי: שמחנו לשמוע את ברכותיך לעיר ואת היכרותך רבת השנים עם העיר אילת.

מאיר יצחק הלוי: באמת תודה רבה.

מאיר יצחק הלוי: אני רוצה לנצל את ההזדמנות ולהגיד לשר התיירות גם תודה גדולה.

מאיר יצחק הלוי: ההחלטה שביום העבודה הראשון של השר להגיע לאילת זאת החלטה לא ברורה מאליה ובהחלט מסמנת את הבנת השר לחשיבותה האסטרטגית תיירותית של העיר אילת.

מאיר יצחק הלוי: אני שמח על התזזית שאתה מכניס.

מאיר יצחק הלוי: זה נותן לנו פתח לתקווה.

מאיר יצחק הלוי: ברשותך, אדוני היושב ראש, אני רוצה לומר כך.

מאיר יצחק הלוי: אני ממש רוצה לדבר אליך כיושב ראש ועדת הכלכלה ולא כמי שאחראי על תיירות הפנים.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו מדברים על עיר שכלכלית כל חוליות המזון אשר בה נפגעות כתוצאה מהפגיעה הקשה שהעיר חטפה, החל משדה דב שנסגר, עבור דרך הקריסה שהיתה לנו בים והצונמי שחלף על העיר ב-13.3.

מאיר יצחק הלוי: כמובן משבר הקורונה שנתן מכה קשה מאוד לתעשייה שעליה מושתת העיר אילת.

מאיר יצחק הלוי: חשוב לי לציין זאת.

מאיר יצחק הלוי: יש עוד ערים שיש בהן בתי מלון, אבל אין אף עיר שיותר מ-80% מכלכלתה נשען על נושא התיירות.

מאיר יצחק הלוי: לכן האירוע הוא כרגע מעבר לתיירות פנים.

מאיר יצחק הלוי: זה מגה אירוע בהיבט הכלכלי, מגה אירוע בהיבט הדמוגרפי וההשלכות שלו הן השלכות מאוד קשות.

מאיר יצחק הלוי: ברור לגמרי שהבעיה המרכזית שנובעת ממה שקרה זה נושא התעסוקה.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו הגענו למצבים שב-80% מבתי האב בעיר אילת ישב שם מובטל וב-30% מתוך ה-80% הללו ישבו שני מובטלים ועדיין יושבים.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו מדברים על מספרים פנומנליים, מטורפים שיוצרים פה טלטלה חברתית ולא רק כלכלית שהיא בלתי אפשרית.

מאיר יצחק הלוי: לכן צריך לעשות כל מעשה.

מאיר יצחק הלוי: אני פונה אליך פה כיושב ראש ועדת כלכלה, לעשות כל מעשה כדי להשיב לעיר המדהימה הזאת את החיים למסלולם.

מאיר יצחק הלוי: עיר שהכניסה כל שנה מיליארדי שקלים לקופת המדינה.

מאיר יצחק הלוי: להשיב את החיים למסלולם על-ידי פעולות יצירתיות, על-ידי הכנסת משאבים מהמדינה לטובת העיר והעיר תחזיר את ההשקעה הזאת.

מאיר יצחק הלוי: לעשות פעולות שאנחנו כבר ביקשנו.

מאיר יצחק הלוי: דיברת על תכניות וצדקת.

מאיר יצחק הלוי: אני אספר לך, אדוני היושב ראש, שארבע תכניות מונחות על השולחנות הרלוונטיים של ממשלת ישראל.

מאיר יצחק הלוי: חשוב שתדע את זה.

מאיר יצחק הלוי: יש תכנית שנקראת "אביב 20" שיושבת על השולחן.

מאיר יצחק הלוי: יש תכנית שנקראת "תכנית ירוקה" שיושבת על השולחן.

מאיר יצחק הלוי: יש תכנית שנקראת "תכנית תיירות" שיושבת על השולחן.

מאיר יצחק הלוי: כולם מזדהים איתנו, כולם מסכימים איתנו, כולם חושבים שאנחנו צודקים אבל שם זה נגמר.

מאיר יצחק הלוי: עוד היום אשלח לך את התכניות.

יעקב מרגי: אני מודה לך.

מאיר יצחק הלוי: אם אתה שואל אחרי כל התכניות האם קיבלנו שקל אחד לטובת העיר אילת בגין אפיוניה?

מאיר יצחק הלוי: התשובה היא לא.

מאיר יצחק הלוי: קיבלנו שיפוי על נושא הארנונה למלונות כמו שקיבלו בכל הארץ וגם אותו לא קיבלנו באופן מלא.

אמיר הלוי: מאיר, רק תתייחס למה שמשרד התיירות עושה באילת.

יעקב מרגי: מאיר יצחק הלוי, אני מסכים איתך.

אמיר הלוי: אי אפשר להגיד שהממשלה לא עושה כלום בזמן שמשרד התיירות בחול המועד פסח הוצאנו הזמנת עבודה עם עשרות מיליוני שקלים ועובדים שם.

מאיר יצחק הלוי: אמיר, לא סיימתי.

אמיר הלוי: אתה אומר שהממשלה לא עושה כלום.

מאיר יצחק הלוי: אני רוצה לפרגן לכם.

יעקב מרגי: מאיר יצחק הלוי, רגע.

יעקב מרגי: עם כל הכבוד, אתה תסתכל אלי כשאני פונה אליך.

יעקב מרגי: זה שאתה לא מקשיב, לא מקשיב, אבל לבזות ולא להסתכל עלי זה לא יהיה.

אמיר הלוי: אני מתנצל.

יעקב מרגי: אל תתנצל, תקשיב לי שאני פונה אליך.

אמיר הלוי: אני מתנצל.

יעקב מרגי: אנחנו במצב משברי.

יעקב מרגי: ביקשתי לוותר על סופרלטיבים ומחמאות.

יעקב מרגי: אף אחד לא אמר שאתם לא עושים, אף אחד לא אומר שהאוצר לא עושה.

יעקב מרגי: אנחנו רוצים לגעת במורסות.

יעקב מרגי: יש לנו 20 דקות ברוטו לדבר על המורסות אז אל תתרגש.

יעקב מרגי: אנחנו במצב משברי.

יעקב מרגי: לא נאמר שמשרד התיירות לא עשה כלום.

מאיר יצחק הלוי: אמרתי את אשר אמרתי.

מאיר יצחק הלוי: אמשיך ואומר שכתוצאה ממשבר הסופה שהיתה לנו משרד התיירות הכניס את היד לארנק והוציא עשרות מיליוני שקלים כדי לסייע לנו בשיפוץ הטיילת.

מאיר יצחק הלוי: אם הייתם נותנים לי להמשיך לדבר, הייתי מציג את הדברים.

מאיר יצחק הלוי: חבל שמתפרצים לדבריי.

מאיר יצחק הלוי: אני אומר את הדברים בכאב גדול מאוד.

מאיר יצחק הלוי: אני אומר לך את זה, אדוני, כיושב ראש ועדת כלכלה.

מאיר יצחק הלוי: אין ספק שגם משרד התיירות עוזר.

מאיר יצחק הלוי: אני חייב להגיד שגם במשרד הפנים, למרות שלא ראינו מהם כסף, יש רמה של הזדהות מאוד גדול.

מאיר יצחק הלוי: משרד התיירות אכן העביר מעל 20 ומשהו מיליון שקלים בשלב הזה לטובת העיר אילת.

מאיר יצחק הלוי: כל הכבוד ואני מפרגן ואני מאוד מאוד מקווה שיינתנו למשרד הזה עוד ועוד משאבים כדי שיוכל להעביר אותם ולגלגל אותם לטובת התיירות בעיר אילת.

מאיר יצחק הלוי: אני מסכים איתך, אדוני, שירידי תיירות זה אולי לא הדבר המוצלח ביותר.

מאיר יצחק הלוי: אבל שער בעיניי רוחך, יושבת פה הנהגת עיר שיש בה למעלה מ-20,000 תושבים מובטלים.

מאיר יצחק הלוי: היא רוצה לעשות גם נראות ציבורית.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו חייבים לעשות את זה, להראות שאנחנו מאפשרים להיפגש עם מעסיקים פוטנציאליים.

מאיר יצחק הלוי: אז אנחנו נעשה עוד ועוד ירידים.

מאיר יצחק הלוי: גם אם נקלוט שני אנשים, מבחינתי זה שני אנשים שהם עולם ומלואו.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו מחויבים לעשות את זה.

מאיר יצחק הלוי: הלוואי ולא נידרש לכך אבל אנחנו צריכים לעשות את זה.

מאיר יצחק הלוי: לסיכום.

מאיר יצחק הלוי: אני מבקש ממך, אדוני, שכיושב ראש ועדת הכלכלה, אחרי שיסתיימו העניינים של תיירות פנים שהם חשובים מאין כמותם בעת הזאת.

מאיר יצחק הלוי: זה מה שיכניס לנו חמצן לכלכלה של העיר.

מאיר יצחק הלוי: אחרי זה אני מבקש שתזמן דיון שמדבר על אתגריה של העיר אילת, כי אני אומר לך, שלא נתבלבל, גם כשתהיינה תפוסות של 100% עדיין יהיו פה שובלים בהיבטים החברתיים, בהיבטים הפסיכולוגיים, בהיבטים הכלכליים.

מאיר יצחק הלוי: אני יודע על מה אני מדבר כי אני חי פה.

מאיר יצחק הלוי: חשוב שנדע את הדברים.

מאיר יצחק הלוי: כבר היום יש גידול של 50% במספר הפונים לאגף של שירותים חברתיים.

מאיר יצחק הלוי: זה אירוע שכדאי שנדע עליו כי אי-אפשר להתעלם מזה.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו לא עיר מסכנה.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו עיר גאה, אנחנו עיר שיש לה מה להגיד.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו עיר שידעה והצליחה בעזרת משרד התיירות והפעולה המצוינת שעשה השר הקודם, להביא הרבה מאוד תיירים והרבה מאוד תנועה לעיר אילת.

מאיר יצחק הלוי: החזרנו כסף גדול לקופת המדינה.

מאיר יצחק הלוי: לכן אני מבקש לפתוח את הזום ולאפשר לנו לקיים דיון בעוד שבוע או שבועיים לאן פני העיר אילת על היבטיה המורכבים, השונים, המיוחדים, המוחרגים.

מאיר יצחק הלוי: אין ברירה אחרת.

מאיר יצחק הלוי: בעניין של תיירות הפנים אני יכול לספר לכם שמלבד משרד התיירות, שאני עוד פעם מצדיע לו, שמעתי את מה שאומר ארנון בן דוד שנמצא איתנו פה.

מאיר יצחק הלוי: הוא נתן הנחייה מאוד ברורה - - -

יעקב מרגי: מאיר יצחק הלוי, אנחנו רוצים שכולם ידברו.

יעקב מרגי: תן לי מילות סיכום.

יעקב מרגי: מה אתה מצפה היום בעיצומו של המשבר?

מאיר יצחק הלוי: אני מצפה לשני דברים.

מאיר יצחק הלוי: הציפייה הגדולה היא שתודיע שיש זימון מיוחד בעניין העיר אילת מהר ככל האפשר.

יבגני סובה: מה אתה מציע?

יעקב מרגי: הוא באמצע.

מאיר יצחק הלוי: בעיה שנייה היא בעיית כוח אדם בבתי המלון.

מאיר יצחק הלוי: צריך לטפל בזה בטיפול יצירתי פורץ דרך.

מאיר יצחק הלוי: אני לגמרי מסכים שצריך לראות איך מביאים את הירדנים מהר ככל האפשר.

מאיר יצחק הלוי: אני חייב להגיד שאני מאוד לא אוהב את התנועה של אנשים מדרום תל-אביב לתוך העיר אילת.

מאיר יצחק הלוי: זאת תנועה מיותרת, לא נכונה, עושה לנו בעיות.

מאיר יצחק הלוי: אבל כנראה שאין לנו כנראה ברירה אחרת.

מאיר יצחק הלוי: ככל שנקדים לתת מענים יצירתיים לתחום התעסוקתי כדי לפתוח את בתי המלון, נוכל לשבת אחרי זה יותר רגועים ולדון בבעיות הכבדות של העיר אילת.

יעקב מרגי: חבר הכנסת אנטנס שחאדה.

אנטאנס שחאדה: עוד מעט יש מליאה אז אני אדבר בקיצור.

אנטאנס שחאדה: התחלתי לבדוק את ענף תיירות הפנים אחרי הבחירות באפריל שנה שעברה.

אנטאנס שחאדה: היתה לנו פגישה עם התאחדות בתי המלון, עם אמיר חייק המנכ"ל, כדי לעודד השקעות בבתי מלון וצימרים ביישובים הערביים בצפון.

אנטאנס שחאדה: זה ענף מאוד חשוב לצמיחה הכלכלית, להעלאת הפריון וגם לתעסוקה ביישובים הערביים.

אנטאנס שחאדה: אני רוצה לבקש ממשרד התיירות תשומת לב מיוחדת לעיר נצרת.

אנטאנס שחאדה: העיר בנויה בעיקר על תיירות חוץ.

אנטאנס שחאדה: רק במועדים מועטים היא כוללת גם תיירות פנים.

אנטאנס שחאדה: עכשיו היא במצוקה כי כמעט ואין תיירות.

אנטאנס שחאדה: אנחנו מדברים על אילת אבל גם בנצרת יש את אותה מצוקה כי כל בתי המלון מושבתים.

אנטאנס שחאדה: זה מקור פרנסה מאוד חשוב לנצרת.

אנטאנס שחאדה: בתקופה הזאת כמעט ולא היתה תיירות פנים.

אנטאנס שחאדה: צריך לבנות משהו מיוחד בשיתוף פעולה עם עיריית נצרת, אולי פסטיבל מיוחד לנצרת בתקופת הקיץ, כדי לנסות להקל את המצוקה.

אנטאנס שחאדה: דבר שני שאני אציע למשרד התיירות זאת תכנית מיוחדת.

אנטאנס שחאדה: עוד חודשיים כמעט נחגוג את עיד אל אדחה, 60 יום מעיד אל פיטר.

אנטאנס שחאדה: בשנים קודמות, אם הייתם מסתובבים ביישובים ערביים זה היה כמעט עוצר.

אנטאנס שחאדה: אחוז ניכר מהאוכלוסייה הערבית נסעה לחו"ל כדי לחגוג את עיד אל אדחא.

אנטאנס שחאדה: שם גם המחירים זולים יותר, גם תרבות הפנאי כנראה מתאימה יותר לאוכלוסייה הערבית.

אנטאנס שחאדה: כנראה שגם קבלת הפנים שונה.

אנטאנס שחאדה: לכן צריך לבנות תכנית מיוחדת לעיד אל אדחא לאוכלוסייה הערבית כדי לתת לה מענה יותר זול וזמין גם למצב הכלכלי עכשיו בתקופה זאת.

אנטאנס שחאדה: זה נושא מאוד חשוב שצריך לטפל בו גם בוועדה.

אנטאנס שחאדה: הערה אחרונה.

אנטאנס שחאדה: דיברת על נהגי אוטובוסים.

אנטאנס שחאדה: אתמול פנו אלי כמה נהגי אוטובוסים שעכשיו החברות מנסות לנצל את חזרתם לעבודה ולשנות את תנאי התעסוקה.

אנטאנס שחאדה: צריך דיון מיוחד על זה.

יעקב מרגי: היה ויהיו עוד.

שי בירן: נמצא איתכם שי בירן סמנכ"ל כלכלה ומדיניות בהסתדרות במקום ארנון בר דוד.

יעקב מרגי: תודה רבה על התזכורת, אל תדאג, נפנה אליך.

יעקב מרגי: בועז טופורובסקי, בבקשה.

בועז טופורובסקי: תודה רבה אדוני היושב ראש.

בועז טופורובסקי: בעברי הייתי יו"ר קבוצת איסת"א, שהיא סוכנות הנסיעות הגדולה בישראל אבל יש לה גם בתי מלון בארץ, בעולם, תיירות נכנסת, תיירות יוצאת ותיירות פנים.

בועז טופורובסקי: לכן אני קצת רואה את כל הסיפור הזה מראייה הוליסטית ואני רוצה לתת איזה כיוון שהוא קשור כמובן לתיירות הפנים אבל הוא קצת רחב יותר ולא מקבל מענה.

בועז טופורובסקי: בכל עולם סוכני הנסיעות יש בערך 20,000 עובדים שכרגע לא מקבלים מענה.

בועז טופורובסקי: למעט הטיפול בתיירות הפנים אי-אפשר להחזיר אותם לעבודה כי אין להם עבודה.

קריאה: יש סוכנים שנותנים שירות לישראלים להזמין טיסות לחו"ל.

קריאה: אתה מדבר על סוכנים שמוציאים ישראלים מהארץ.

בועז טופורובסקי: בדרך-כלל סוכנות נסיעות לא נותנת רק שירות כזה או שירות כזה.

בועז טופורובסקי: אותו סוכן נותן את כל השירותים.

בועז טופורובסקי: אם תיירות הפנים תופסת 10% מנפח העבודה של אותו סוכן, אז אם היו 10 סוכנים, יחזירו סוכן אחד לעבודה ואת השאר ישאירו בבית.

בועז טופורובסקי: הפיצויים שהיום נותנים לסוכני תיירות, כמו אצל כל מעסיק אחר, לא מצדיקים את עצמם כי אין עבודה ואז הסוכן מפסיד כסף למרות ה-7,500 שנמרח על פני 4 חודשים.

בועז טופורובסקי: אותם אנשים לא כל-כך מהר יחזרו.

בועז טופורובסקי: רוב סוכני הנסיעות הם עובדים צעירים.

בועז טופורובסקי: בגלל שלא מאריכים עכשיו את החל"ת, נאלצים לפטר אותם.

בועז טופורובסקי: למרות שבעברי עבדתי באיסת"א זה איכשהו יתרון עסקי לאיסת"א.

בועז טופורובסקי: איסת"א היא הכי גדולה אז היא תבלע את כל הסוכנויות הקטנות שיפשטו את הרגל, אבל זה איום ונורא לענף.

בועז טופורובסקי: זה יגרום למצב שהענף יהיה מאוד ריכוזי.

בועז טופורובסקי: בשלב מסוים זה יביא לעליית מחירים.

בועז טופורובסקי: מעבר לזה, זה יגרום להוצאת כספים ממדינת ישראל לאתרים בינלאומיים שלא משלמים מיסים במדינת ישראל.

יעקב מרגי: אז אתה מציע לפתוח מלא את הענף או לבטל את הקורונה?

בועז טופורובסקי: שמעתי שעובדים על ביטול הקורונה, אך בהחלט יש מקום לטפל בהם באופן מיוחד ואחיד.

בועז טופורובסקי: הבנתי שאתמול היתה פגישה של סוכני נסיעות במשרד האוצר.

יעקב מרגי: אנחנו רוצים לשמוע גם את משרד האוצר וגם את משרד התיירות.

יעקב מרגי: עו"ד טלי לאופר, מנכ"לית התאחדות משרדי הנסיעות ויועצי התיירות בישראל.

טלי לאופר: קודם כל, ברכות ליושב ראש הוועדה ולחברי הוועדה על כינוס הוועדה.

טלי לאופר: אני בטוחה שיהיו דיונים ענייניים ותורמים.

טלי לאופר: ברכות לשר התיירות הנכנס על השתתפותו.

טלי לאופר: בהמשך ישיר למה שאמר חבר הכנסת בנושא של משרדי התיירות.

טלי לאופר: אני מדברת כאן בשם ענף משרדי הנסיעות, מארגני תיירות וסוכני נסיעות ומשרדים מכל הענף.

טלי לאופר: הענף נמצא במצב מאוד קשה.

טלי לאופר: מדובר על ענף שמונה כ-600 משרדים שמעסיק כ-20,000 עובדים מכל המגזרים, עובדים שהמדינה מעוניינת לסייע להם.

יעקב מרגי: גברתי, בואי נהיה תכליתיים.

יעקב מרגי: מה את מציעה?

יעקב מרגי: מה את חושבת שאפשר לעשות?

טלי לאופר: אני אהיה תכליתית.

טלי לאופר: במשפט אחד אני אומרת לך שהענף של משרדי הנסיעות זה ענף שמייצג עסקים כחול לבן מכל המגזרים, מכל האוכלוסיות, מהפריפריה, מהמרכז.

טלי לאופר: יש משרדים של שלושה אנשים עד משרדים גדולים כמו של איסת"א.

טלי לאופר: עד עכשיו לא קיבלנו שום סיוע והענף הזה הוא על סף קריסה.

טלי לאופר: ראשית, אנחנו מבקשים שיינתן לענף סיוע כמו שניתן לענפים אחרים.

טלי לאופר: שייקחו בחשבון שהוא במצב הכי קשה מכל הענפים.

טלי לאופר: שנית, ראייה הוליסטית כחלק מכל ענף התיירות.

טלי לאופר: אנחנו לא חושבים שצריכה להיות הפרדה בין תיירות נכנסת, תיירות פנים ותיירות יוצאת.

טלי לאופר: זה הכול איברים של אותו גוף.

טלי לאופר: בלי תיירות יוצאת אין תיירות נכנסת, אין ענף תעופה, אין תיירות פנים.

טלי לאופר: זה בסדר גמור שיש סדר איך לעשות את הדברים.

טלי לאופר: יש קצב לדברים ויש זמן, אבל מבקשים שתהיה ראייה הוליסטית של כל הדבר הזה.

טלי לאופר: שתהיה תכנית יציאה מסודרת, שיינתן אופק ושהאינטרסים יילקחו בחשבון.

טלי לאופר: אנחנו קוראים למשרד התיירות לקחת בחשבון את הדברים האלה ולשבת איתנו.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: קיבלנו אישור להאריך את הישיבה בעוד רבע שעה.

יעקב מרגי: עידן רול, בקצרה.

עידן רול: תודה רבה אדוני היושב ראש.

עידן רול: סליחה על האיחור אבל עקבתי אחר הדיון.

עידן רול: קודם כל, אני אפתח בדברי ברכה לחברי אסף זמיר, השר הנכנס.

עידן רול: אין לי ספק שתעשה עבודה מעולה.

יעקב מרגי: אצלנו הוא כבר שר ותיק.

עידן רול: אני רוצה להתייחס לסוגיה שהיא לאו דווקא רלוונטית לחדר הזה אבל היא נוגעת לכל החדר הזה.

עידן רול: מאוד ניכר בדיון שענף התיירות עדיין לא מתניע את עצמו בגלל המון מגבלות של הקורונה.

יעקב מרגי: מסיבות אובייקטיביות.

עידן רול: כן, אובייקטיביות.

עידן רול: המשק עדיין לא מסוגל להתניע חזרה.

עידן רול: תיירות פנים זה הרי לא רק מלונות גדולים ועסקים גדולים.

עידן רול: זה גם מבשלות בירה, יקבים, מסעדות, חנויות פנאי והמון דברים שהם חלק מהמארג הזה.

עידן רול: במקביל לפניות שלי לשר האוצר, הייתי מאוד שמח שגם השר זמיר וגם נציגת האוצר יפעלו לדחיית מקדמות של מס הכנסה וביטוח לאומי ויפעלו לדחיית המע"מ.

עידן רול: הרי העסקים שאנחנו מדברים עליהם פה, חלקם עוד לא חזרו, חלקם חזרו השבוע ועכשיו מתמודדים עם ארבעה חודשים של דחיות.

עידן רול: עכשיו צריך לשלם בבת אחת.

עידן רול: הם כבר רואים את המקדמות של יוני ויולי ולא יודעים מאיפה לשלם את זה.

עידן רול: יכול להיות, לא בטוח, שהעסקים הגדולים יש איך לעמוד בזה, לבטח לעסקים הקטנים בענף התיירות אין.

עידן רול: אני חושב שצריכה להיות העברה של המסר הזה ממשרד התיירות לאוצר, שאין זמן להתמהמה בדחיית המע"מ והמקדמות, אחרת לאנשים לא יהיה עסק לחזור אליו כשהם יקבלו אישור אמיתי לחזור לפעילות.

יעקב מרגי: מירן שחאדה מהסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים.

מירן שחאדה: אני עובדת בסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים במשרד הכלכלה.

מירן שחאדה: חשוב לי להגיד שאנחנו בקשר ישיר עם עסקים בענף התיירות ועם כל הפעילות והפנאי ואנחנו שומעים מהשטח.

מירן שחאדה: אנחנו מגבשים תכניות גם לחזרה לשגרה אחרי.

מירן שחאדה: אנחנו בקשר עם משרדים אחרים כדי להתניע את זה בחזרה.

מירן שחאדה: בכל הקשור למענקים זה בטיפול של משרד האוצר מולנו.

יעקב מרגי: את רואה היענות ממשרד האוצר?

מירן שחאדה: כן.

מירן שחאדה: אנחנו בשיתוף פעולה מלא.

יעקב מרגי: מה זה אומר שיש שיתוף פעולה?

יעקב מרגי: מה יצא מזה?

מירן שחאדה: זה אומר שיש תכנית לפיצוי עסקים, למענקים ולעזרה בתחומים מסוימים בענף התיירות בשביל לחזור לעבודה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: יוסי פתאל, בבקשה.

יוסי פתאל: תודה רבה.

יוסי פתאל: לשכת מארגני תיירות נכנסת זה הגוף שמתמחה רק בתיירות נכנסת.

יוסי פתאל: אלה עסקים נפרדים.

יוסי פתאל: 100% מהתיירות המאורגנת הקבוצתית זה באמצעות חברי הלשכה ו-25% מהתיירות זה בודדים.

יוסי פתאל: מדובר ב-140 חברות ו-1,700 מומחים.

יוסי פתאל: אנחנו מטפלים בערך ב-50% מהתיירות המשווקת במדינת ומייצגים בערך 70% מהמחזור הכספי.

יוסי פתאל: בפריפריה 75% מהתיירים שמגיעים לשם מגיעים באמצעות חברי הלשכה.

יוסי פתאל: חשוב להגיד לכל חברי הוועדה שילוו אותנו גם בהמשך, שהתיירות הנכנסת היא ענף הייצוא השישי בגודלו במדינת ישראל.

יוסי פתאל: רק אנחנו לבד, חברי הלשכה, גדולים כמו כל ענף יצוא הסטרטאפים של מדינת ישראל.

יוסי פתאל: חשוב מאוד להבין שאנחנו האנשים שמייצרים את התנועה.

יוסי פתאל: אנחנו ארגון המעסיקים של מורי הדרך.

יוסי פתאל: אנחנו חתומים על ההסכם הקיבוצי איתם.

יוסי פתאל: השרידות שלנו, ואני מדבר על אותם 1,700 מומחים, מבלי לפגוע באף אחד שנמצא כרגע בחדר.

יוסי פתאל: אם בינואר-פברואר נצטרך להעסיק אנשים חדשים, אף אחד מהיושבים בחדר לא יוכל להיות מארגן תיירות נכנסת אפקטיבי שמתמחה בשוק מסוים ומסוגל להביא תיירים.

יוסי פתאל: כל התיירות הנכנסת, ברגע שתתחדש, היא תהיה מאורגנת.

יוסי פתאל: זאת דרישה של כל המדינות.

יוסי פתאל: ישבנו גם עם פרופסור סדצקי שלגמרי רוצה שליטה מלאה על פיילוטים בתחום של התיירות הנכנסת.

יעקב מרגי: מצאת בן אדם שלא מוכן להיות בשליטה מלאה?

יוסי פתאל: הנושא של שליטה זה תחביב חזק של מוסדות המדינה והוא הולך ומתפתח.

יוסי פתאל: אנחנו ממרץ לא עובדים.

יוסי פתאל: אם רוצים שאותה שרשרת מזון, שכוללת את מורי הדרך ואת כל האנשים שמוזכרים כאן צריך לדעת שמי שמשלמים את השיקים עבור התיירים שמגיעים זה החברים שלי.

יוסי פתאל: לא מדובר רק בהצלחה של 1,700 מקומות עבודה אלא 1,700 אנשים שהם מחוללי תעסוקה וכלכלה במספרים שאני אמרתי.

יוסי פתאל: נכון לעכשיו אנחנו מקבלים ים של סימפטיה ואפס כסף.

יוסי פתאל: הנוסחה כרגע אומרת שאם אתה יותר אגרסיבי ואתה מתראיין בצורה יותר רועמת, כנראה שאתה מצליח לקבל יותר.

יעקב מרגי: מותר לך לומר שאתה מסכים איתי.

יוסי פתאל: בשביל שאותם 1,700 אנשים ו-140 חברות ישרדו יש צורך ב- 15 מיליון שקלים מידי חודש מעתה ועד ינואר עד שיפתחו את השמים, אנחנו אלה שמזינים את כל האנשים שמדברים פה כי השיקים מגיעים באמצעות חברי הלשכה.

יוסי פתאל: אם אנחנו לא נהיה פה, לא יוכלו להעסיק אנשים.

יוסי פתאל: להכשיר עובד בתחום התיירות הנכנסת זה ארבע שנים.

יוסי פתאל: להגיד למישהו, סע לסין, תתחיל להביא קבוצות, זה לא קורה מהיום למחר גם אם הוא פרופסור באוניברסיטה.

יוסי פתאל: לכן אדוני, צריך להודיע לנו האם לארגן את הלוויה מפוארת ומכובדת ככל שתהיה עכשיו או שדואגים לשרידות שלנו עד ינואר, כך אנחנו מעריכים.

יוסי פתאל: ככה יותר אנחנו לא יכולים להמשיך.

יעקב מרגי: מה נראה לך, שהתכנסנו כאן לארגן לוויה או להגיש סיוע?

יוסי פתאל: אדוני, אני משתתף בהרבה דיונים.

יוסי פתאל: כמובן שהצטרפתי לכל הברכות.

יוסי פתאל: בסוף אנחנו מרגישים בלוויה עם המון סימפטיה, אבל אנחנו לא מצליחים לשרוד עד ינואר.

יוסי פתאל: אם רוצים שאנחנו נהיה שם בכדי שלכל האנשים שיושבים בחדר יהיו מקומות עבודה, תגידו לנו איך אנחנו יכולים להגיע עד לינואר.

יעקב מרגי: מסכים איתך.

יוסי פתאל: מדובר בסך-הכול ב-1,700 מקומות עבודה.

יוסי פתאל: אני אומר עוד פעם, כולם מסכימים אבל אף אחד לא משלם.

יעקב מרגי: אל תהיה בטוח שמסכימים, בוא נשמע.

יוסי פתאל: יצאנו עם 300 מיליון לבתי מלון שיש לו גם תווית של תיירות ואנחנו לא ראינו שאנחנו נמצאים בו בכלל.

יוסי פתאל: לכן צריך החלטה ברורה.

יעקב מרגי: תודה, הבנו.

יעקב מרגי: לפני שאת מקבלת את רשות הדיבור.

יעקב מרגי: .

יעקב מרגי: ברגע שהאוצר הצהיר וראש הממשלה הצהיר שהוא הולך להוציא 100 מיליארד כדי להציל את המשק ממשבר הקורונה, חברי הכנסת אצו רצו בשמחה אפילו בלי לבדוק.

יעקב מרגי: כולנו שמחנו ואפילו לא בדקנו, אבל עם הזמן שמענו כמה קשיים למימוש ואת אחוז המימוש.

יעקב מרגי: אחרי שהסכמנו בתחילת הדיון שהתיירות זה מנוע צמיחה מרכזי, עורק ראשי של הכלכלה הישראלית, בואי ספרי לנו מה נעשה ומה ייעשה?

יעקב מרגי: לא שמענו פה הרבה אופטימיות.

רעיה עדני: אני רכזת תקשורת ותיירות באגף תקציבים באוצר.

רעיה עדני: קודם כל, המשבר תפס את כולנו לא מאוד מוכנים.

רעיה עדני: אנחנו לא ידענו מה זה קורונה.

יעקב מרגי: לא מוכנים בכלל כי לא ידענו מה זה.

רעיה עדני: אני לא חושבת שהיה אפשר להתכונן.

רעיה עדני: מהרגע הראשון אנחנו יושבים עם כל העוסקים הרלוונטיים בתיירות, בין אם זה עם מארגני התיירות הנכנסת, בין אם זה התאחדות המלונות.

רעיה עדני: ישבנו עם כולם.

רעיה עדני: אנחנו ערים לזה שהתיירות נמצאת בפני שוקת שבורה.

רעיה עדני: יחד עם זאת, עברו שלושה חודשים מאז ואנחנו כן רואים את ניצני ההתאוששות.

רעיה עדני: פעלנו בשיתוף פעולה עם משרד התיירות, עם משרד הבריאות ועם התאחדות המלונות ועם שאר העסקים כדי לפתוח את המלונות כמה שיותר מהר.

רעיה עדני: אני מצטערת שאני האדם האופטימי היחיד בחדר אבל אנחנו מאוד שמחים לקבל ריקושטים של מלונות מלאים, של הרבה מאוד הזמנות.

רעיה עדני: אין אפשרות למצוא באילת חדרים באוגוסט וגם במהלך תקופת החגים.

רעיה עדני: אנחנו חושבים שיש פה פוטנציאל ענק לצמיחה.

רעיה עדני: הפוטנציאל הזה מגיע מ-4 מיליון ישראלים שנופשים כל שנה בחו"ל והשנה נאלצים או שמחים לנפוש בישראל.

רעיה עדני: אני חושבת שזאת הזדמנות אדירה לענף.

רעיה עדני: הכוונה שלנו היא שהישראלים יגיעו למקומות פתוחים.

רעיה עדני: יחד עם זאת, אנחנו לא מנהלים לא את בתי המלון ולא את הצימרים.

רעיה עדני: אנחנו לא קובעים את שכר העובדים.

רעיה עדני: אנחנו חושבים שבתי המלון צריכים לפעול כדי להביא עובדים שינקו את החדרים.

רעיה עדני: יש 40% אבטלה באילת.

יעקב מרגי: גברתי, תקשיבי.

יעקב מרגי: העובד הישראלי וכל עובד שהאוצר נותן לו עכשיו 40 שקלים בלי לעבוד לא ילך לעבוד בניקיון באילת כשבסוף הוא אמור לקבל 40 שקלים.

רעיה עדני: אני מסכימה איתך.

יעקב מרגי: משרד הכלכלה, המדען הראשי והכלכלן הראשי, לא היו תומכים בשום מפעל שבסוף הייצור שלו מייצר את אותו חומר גלם שהכניס למכונה.

יעקב מרגי: את אופטימית לגבי אוגוסט והחגים אבל אני לא בונה על זה במצב הנזיל הזה של הקורונה.

יעקב מרגי: אל תתבשמי מזה.

יעקב מרגי: אני רוצה לקדם את זה, לרפד את זה.

יעקב מרגי: טוב שנערכים לאוגוסט וספטמבר והלאה.

יעקב מרגי: השאלה האם לא כדאי שבאמת תתכנסו ותהיו אמיצים, תצאו מהסבך הבירוקרטי ותאמרו שבעת הזאת, ברבעון הזה, בחציון הזה, גם עובד שבחל"ת ומקבל כספים לא ייפגעו לו הזכויות באחוז מסוים כדי שיהיה אטרקטיבי לעבוד בענף הזה?

יעקב מרגי: אומר לך מנכ"ל משרד התיירות ואומר לך ראש העיר, שלא יצליחו להפעיל את כל בתי המלון בלי מענה לניקיון.

יעקב מרגי: ראש הממשלה חינך אותנו.

יעקב מרגי: בהתחלה לא היינו היגייניים והוא הכניס לנו לראש שצריך לשמור על היגיינה.

יעקב מרגי: לפני כן היו צריכים לשמור, לא יודע אם שמרו, אבל היום כולם יבדקו אם יש היגיינה.

רעיה עדני: אני חושבת שבדיוק בשביל זה הממשלה נתנה מענק תעסוקה.

רעיה עדני: כל עובד כזה שבתי המלון יקלטו, המעסיק שלו יקבל 7,500.

רעיה עדני: יתכבדו בתי המלון ויגלגלו את המענק הזה לעובדים.

רעיה עדני: יעלו את השכר של העובדים ויגייסו עובדים ישראלים במקום לבוא ולדרוש עובדים ירדנים.

יעקב מרגי: אני רואה שהצלחתי להתגרות בך והצלחתי לחלוב את התשובה.

רעיה עדני: עניי עירך קודמים ולכן אנחנו כן מצפים שבתי המלון ימצאו מבין 40% המובטלים באילת את ה-2,000 עובדים שהם זקוקים להם.

רעיה עדני: ברשותך, אני רוצה לפרט את כל הצעדים שנעשו במשרד האוצר לטובת המשק.

יעקב מרגי: לטובת התיירות, עזבי את המשק.

רעיה עדני: בסוף התיירות לא נפרדת.

יעקב מרגי: זה מה שרציתי לשמוע.

יעקב מרגי: אני לא למדתי כלכלה.

יעקב מרגי: ליושב ראש יש פריבילגיה, למרות שאמרתי לא להפריע לך, אני מפריע.

יעקב מרגי: תקשיבי, לא למדתי כלכלה אבל בשנים שאני במגזר הציבורי למדתי מושגים כמו מנוע צמיחה, מחולל צמיחה.

יעקב מרגי: כל המושגים בכלכלה הם חשובים והתיירות היא אחד מהעורקים הראשיים.

יעקב מרגי: כשיש לי עורק ראשי אני קודם כל מכין לו תכנית ייחודית וייעודית.

יעקב מרגי: אני לא יכול להגיד שיש לי 100 מיליארד ואני יושב לי בג'נרי ומחכה מי צועק יותר וכל פעם אני מגיב בכיבוי שריפות.

יעקב מרגי: לא, זאת לא תכנית עבודה.

יעקב מרגי: אני ציפיתי שלדיון היום מישהו יציג לי מצגת או הרצאה על תכנית ממוקדת תיירות וכנ"ל ממוקדמת בתחומים אחרים.

יעקב מרגי: אנחנו אלופים בלראות לרוחב, מה שנתפס נתפס ומה שהלך לאיבוד הלך לאיבוד.

יעקב מרגי: אני כן מצפה וזה לא מאוחר להושיב את אנשי המקצוע בימים הקרובים ולהכין תכנית ייעודית לתיירות מתוך ה-100 מיליארד.

רעיה עדני: לא נתת לי לסיים.

רעיה עדני: מעבר למיליארדי שקלים ומאות מיליוני שקלים שניתנו לכל העוסקים בענף התיירות, אני לא חושבת שיש עסק אחד בענף התיירות שלא היה זכאי לסיוע מהמדינה.

יעקב מרגי: כל העסקים הקטנים הנלווים של התיירות זכאים למענקים?

רעיה עדני: כולם זכאים למענקים.

רעיה עדני: יש מענקים לעצמאים.

רעיה עדני: מורי הדרך, דרך אגב, זכאים גם למענק עצמאים וגם לדמי אבטלה בגלל המעמד המיוחד שלהם והם קיבלו כפל.

רעיה עדני: יש מענה גם לבתי המלון הקטנים.

יעקב מרגי: מה עם הצימרים ובתי הארחה?

רעיה עדני: הצימרים הקטנים קיבלו.

רעיה עדני: הם עוסקים מתחת ל-20 מיליון שקל.

רעיה עדני: קיבלו גם הלוואות וגם מענקים.

רעיה עדני: בנוסף לזה, למארגני התיירות הנכנסת היתה הסכמה בין משרד התיירות למשרד האוצר על תכנית ייעודית.

יעקב מרגי: את יכולה להגיד לי על אחוז מימוש?

רעיה עדני: קודם כל, בתיירות יש אחוזי מימוש.

רעיה עדני: אין לי את כל אחוזי המימוש של כל המענקים.

רעיה עדני: אתמול מהחשב הכללי שלחו וגם שלחנו לוועדה את אחוזי המימוש של ההלוואות בענף התיירות.

רעיה עדני: אני שמחה לספר פה שהם גבוהים מהממוצע - - -

יעקב מרגי: 55%.

רעיה עדני: בתי המלון ובתי הארחה קיבלו 66% מההלוואות שהם הגישו ואושרו.

רעיה עדני: זה גבוה כמעט מכל הענפים.

יעקב מרגי: מה עם ניצול מענקים?

רעיה עדני: אין לי את הנתונים בפניי.

רעיה עדני: אשמח להעביר לוועדה מאוחר יותר.

יוסי פתאל: 4.5 מיליון, זה מה שנתנו למארגני התיירות הנכנסת ממרץ.

יוסי פתאל: 7.5 מיליון לכל ה-150 חברות ול-1,700 אנשים.

יעל דניאלי: צריך לתקן את הנתון הזה כי מדובר במספר הבקשות.

יעל דניאלי: בפועל גובה הבקשות שאושרו הוא שליש.

יעקב מרגי: גברת עדני, אני מבקש להגיש לי מסמך מפורט גם של בקשות וגם של ניצול הן במענקים והן בהלוואות.

יעקב מרגי: לי יש נתונים אחרים.

יעל דניאלי: לא מספר בקשות אלא כמה קיבלו.

יעקב מרגי: ניצול זה לא כמה קיבלו?

רעיה עדני: רציתי להגיד שבנוסף לזה כן ניתנו תכניות ייעודיות גם למארגני תיירות נכנסת.

יעקב מרגי: מה זה אומר תכניות ייעודיות?

רעיה עדני: זה אומר שניתן כסף שהוא מיועד למארגני התיירות הנכנסת בגלל המצב המיוחד שלהם ולהתאחדות בתי המלון, מה שהזכיר שר התיירות.

יעקב מרגי: 300 מיליון.

יעקב מרגי: למה מיועדים ה-300 מיליון?

רעיה עדני: סיוע בהוצאות קבועות בדמות ארנונה, בדומה לסיוע שניתן ב"צוק איתן", להתאחדות בתי המלון.

יעקב מרגי: אנחנו אלופים במחזור.

יעקב מרגי: אנחנו כבר החלטנו בכנסת ובממשלה על שיפוי על ארנונה.

יעקב מרגי: אז עכשיו מה באים?

יעקב מרגי: תפרטי, זה מעבר לפטור של השלושה חודשים.

רעיה עדני: מעבר לפטור של השלושה חודשים.

רעיה עדני: תוספתי מעבר לשלושה חודשים.

רעיה עדני: אנחנו מבינים שההתאוששות של תיירות החוץ היא ארוכה יותר מההתאוששות של המשק הישראלי.

רעיה עדני: מי שנשען באופן מהותי על תיירות החוץ, עשוי להזדקק לסיוע יותר משמעותי.

יעקב מרגי: משפט קצר לדוד פלד, נציג הצימרים – הוא לא נמצא.

יעקב מרגי: יושב ראש התאחדות האטרקציות התיירותיות, בבקשה.

רווי רז: אנחנו מצטרפים ושמחים על המענק שניתן לחברינו המלונאים אבל גם ענף האטרקציות קיבל מכה אנושה בחודשים האלה.

רווי רז: מפעילות ענפה לאפס פעילות.

רווי רז: אנחנו חושבים שגם לענף הזה צריכה להיות איזו חשיבה, למשל סובסידיה או כל דרך אחרת.

רווי רז: ביקשנו ממשרד התיירות לתמוך בענף שלנו שרובו נמצא באזורים הפריפריאליים.

רווי רז: אנחנו מדברים על אלפי אטרקציות שמעסיקים עשרות אלפי אנשים שזקוקים להתייחסות הזאת.

רווי רז: אנחנו לא יודעים על שום מענק ייעודי עבורנו.

יעקב מרגי: הפיצוי לעסקים קטנים לא נותן מענה?

רווי רז: לא התקבל שום דבר.

רווי רז: אדוני היושב ראש, לא התקבל שום דבר ייעודי עבור ענף האטרקציות.

רווי רז: כדי לסבר את האוזן, קודם כל שואלים מה יש לעשות ואחרי זה דואגים להזמין בית מלון.

רווי רז: עוד רגע לא תהיה שום פעילות תומכת לענף המלונאות שהוא מאוד חשוב.

רווי רז: אלפי אטרקציות נמצאים כרגע בבעיה רצינית.

רווי רז: אנחנו מדברים כרגע רק על תיירות נכנסת שנעלמה.

רווי רז: מה לגבי תיירות הגמלאים שלא קיימת?

רווי רז: קבוצות בתי הספר?

רווי רז: קבוצות וארגונים שצמצמו את תקציבי הרווחה שלהם וכנסים ותערוכות.

יעקב מרגי: אדוני השר, התייחסות לדברים שעלו פה.

אסף זמיר: אני לא אצליח להתייחס בזמן שנותר לכל מה שעלה.

אסף זמיר: כתבתי כמה נקודות.

אסף זמיר: אדוני היושב ראש, תזמין אותי שוב ואשמח לענות לכל דבר ונושא.

אסף זמיר: אני אתחיל לפי סדר הדברים שכתבתי.

אסף זמיר: זה לא בהכרח משקף את סדר החשיבות.

אסף זמיר: אני רוצה להגיד משהו ליבגני, שהיה ראשון הדוברים ודיבר על לנסות ולעשות מתווה פורץ דרך ובדיקות.

אסף זמיר: תראה, אין מי שרוצה שיפתחו את השמים יותר ממשרד התיירות.

אסף זמיר: אין מי שההשפעה שלו על פתיחת השמים פחותה ממשרד התיירות.

אסף זמיר: בסוף זאת סוגיה לאומית, רפואית.

אסף זמיר: ההחלטה אם פותחים היא החלטה אסטרטגית לאומית.

אסף זמיר: ראש הממשלה, ראש הממשלה החליפי, קבינט קורונה, משרד הבריאות, בסוף נצטרך לקבל החלטה.

יבגני סובה: אתה יושב שם.

יבגני סובה: היו הצעות כאלה?

יבגני סובה: אני לא יושב שם.

אסף זמיר: אני אומר לך שלי עוד לא הוכח שבדיקה מהירה שהיא אפקטיבית ברמה שמשרד הבריאות מוכן להסתמך עליה.

אסף זמיר: אני מכיר תקופת דגירה.

אסף זמיר: הבידוד נובע מזה שאתה יכול לבדוק אדם ולראות שאין לו קורונה ואז אחרי שלושה ימים זה מופיע.

אסף זמיר: אנחנו עדיין במציאות הזאת.

אסף זמיר: כל עוד אנחנו עדיין במציאות הזאת, לבדוק מישהו רבע שעה ולהגיד לו כן או לא, זה דבר שהמדינה כרגע לא תיקח על עצמה.

יבגני סובה: לא דיברתי על רבע שעה, דיברתי על יום של בידוד.

אסף זמיר: גם יום לא מספיק.

יבגני סובה: 36 שעות שמעתי מראש הממשלה.

אסף זמיר: לגבי השאלה למה יקר בהתייחסות לצפון.

אסף זמיר: תראי, זה יקר בישראל לתייר בשלל סיבות.

אסף זמיר: אני אגע בשתיים, טובה ורעה.

אסף זמיר: הסיבה הטובה היא שאיכות החיים פה גבוהה יותר מחלק מהמקומות שהשווית אליהם.

אסף זמיר: שכר העבודה, לשמחתי, גבוה יותר וההוצאות הקבועות בגלל זה גבוהות יותר.

אסף זמיר: זאת נקודת פתיחה.

אסף זמיר: אפשר להשוות לתורכיה ואפשר להשוות למדינות אחרות שאיכות החיים יותר גבוהה ושם יותר יקר מפה.

אסף זמיר: זה לסיבות הטובות וכל שאר הסיבות הן גרועות.

אסף זמיר: יכול להיות שהקדנציה הזאת תתארך וננסה להתמודד.

אסף זמיר: מהצד האחד, יש בישראל בירוקרטיה ורגולציה ותנאים לקיום עסק תיירותי מהגבוהים בעולם.

אסף זמיר: אנחנו צריכים יחד להפחית רגולציה ובירוקרטיה.

אסף זמיר: הדבר השני הוא היצע וביקוש.

אסף זמיר: צריכים בישראל יותר מלונות, צריכים יותר חדרים.

אסף זמיר: ככל שהתחרות תהיה גבוהה יותר והרמות יהיו גבוהות יותר ויהיו כל מיני רמות, אז יהיה יותר זול.

אסף זמיר: אני מתכוון לעסוק בנושאים האלה.

אסף זמיר: הצפון יקר לי.

אסף זמיר: דיברתי גם עם חבריי ברשימה המשותפת, על נצרת ועל הדברים שצריך לעשות שם.

אסף זמיר: זה כבר דקור לי ביומן כמקום שאני צריך להגיע אליו ולסייר בו ולראות איך אפשר להשקיע השקעות כמשרד התיירות.

אסף זמיר: התשתית זה לא דבר שייזנח על ידי והוא ייעשה בשיתוף פעולה.

יעקב מרגי: משפט מסכם, אדוני השר.

אסף זמיר: מדברים איתי כל הזמן על סוכני תיירות יוצאת.

אסף זמיר: צריך להבין משהו כללי בתיירות.

אסף זמיר: בסוף חלק גדול מענק התיירות הוא יצואן.

אסף זמיר: הוא מייצא לאנשים זרים מוצר ישראלי.

אסף זמיר: סוכני הנסיעות הם יבואנים.

אסף זמיר: הם מוכרים לישראלים מוצרים מחו"ל.

אסף זמיר: הם חלק רחב מעולם התיירות, אין ספק, אבל בהיבט הזה הם נופלים הרבה פעמים תחת קטגוריה שהרגולציה שלה היא יותר סביב משרד הכלכלה ופחות משרד התיירות.

אסף זמיר: זה לא שהוא לא ייפגש איתם, זה לא שהוא לא יהיה קשוב להם.

אסף זמיר: צריך להבין את האבחנה הזאת בבסיס למה תומכים ואיך תומכים.

אסף זמיר: בסוף לא נצליח לתמוך בכולם בצורה פרטיקולרית.

אסף זמיר: אם האטרקציות לא יקבלו סיוע דרך העידוד לעסקים הכללי, תהיה שם בעיה.

אסף זמיר: הרבה דברים שאמרה רעיה, אני מסכים איתם וגם עם האידיאולוגיה אני מסכים.

אסף זמיר: האידיאולוגיה שעניי עירך קודמים היא אידיאולוגיה שאני מסכים איתה.

אסף זמיר: אבל לפעמים צריך להבין שכדי לטפל בעניי עירך צריך לעשות פעולות שהן לכאורה סותרות את זה.

אסף זמיר: אם היה אפשר לגייס כל-כך בקלות עובדים אילתיים.

אסף זמיר: הרי יש ביקוש שיא למלונות באילת ועדיין חלקם הגדול לא ייפתח עד יולי.

אסף זמיר: מי שהיה רוצה לפתוח מחר עם תפוסות מלאות, היה כבר מסתדר בשוק החופשי.

אסף זמיר: יכול להיות שהדבר הזה נדרש להצתה.

אסף זמיר: אנחנו נמשיך לדון בזה.

יעקב מרגי: אני אקרא את הסיכום.

יעקב מרגי: קודם כל אני מודה לכל המשתתפים, אלה שדיברו ואלה שנוכחו ולא הספקנו לתת להם את רשות הדיבור.

יעקב מרגי: אני מודה לשר, למנכ"ל על נוכחותם, לחברי הכנסת על התמדה.

יעקב מרגי: הוועדה מבקשת לקבל בכתב עד ליום 18.6.20 ממשרד התיירות בשיתוף עם משרד האוצר מתווה מפורט ותכנית עבודה מה נדרש על-מנת לשקם ולקדם את תיירות הפנים, מארגני התיירות הנכנסת, בתי מלון, צימרים, מורי דרך והמעגל השני של אטרקציות, המסעדות והמסיעים.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת לבתי המלון ולספקים בתחום התיירות להתחשב בציבור הרחב עד כמה שאפשר לגבי תעריפים.

יעקב מרגי: מעבר לאטרקציות, שזה יהיה אטרקטיבי לצרכן.

יעקב מרגי: בסוף כולנו מוכוונים מטרה להביא את האזרח לצרוך שירותי תיירות.

יעקב מרגי: יש להפעיל לענף התיירות חל"ת גמיש כך שיתאפשר לגייס עובדים ישראלים ולא יהיה צורך, עד כמה שאפשר, לגייס עובדים זרים.

יעקב מרגי: להציע לעובדים תוספות שכר ותנאים טובים והעסקתם בתנאים טובים.

יעקב מרגי: כן לאפשר כניסת עובדים מירדן, כפי שהזכיר מנכ"ל משרד התיירות, במקביל להעסקה מאסיבית של מובטלים ישראלים.

יעקב מרגי: לאחר שייפתחו השמים יש להקים בשדות התעופה מערך בדיקה מיידית של קורונה שתחליף את הבידוד של שבועיים.

יעקב מרגי: אני חושב שזה פרמטר חשוב מאוד על-מנת לקדם את ענף התיירות.

יעקב מרגי: הוועדה מבקשת מראש העיר אילת להגיש לוועדה את התכניות הייעודיות להצלת התיירות בעיר אילת שהוכנו על-ידי העירייה.

יעקב מרגי: במקביל, הוועדה מבקשת מהמשרד להגיש לוועדה תכנית ייעודית להצלת התיירות בעיר אילת בעת הקורונה ותכנית והתייחסות למאפיינים הייחודיים של העיר אילת, קשיים, מרחקים, תנאי מזג אוויר, בידוד גיאוגרפי.

יעקב מרגי: שוב, זאת עיר שכל כולה נשענת על ענף התיירות ולכן היא צריכה התייחסות נוספת.

יעקב מרגי: תם ולא נשלם.

יעקב מרגי: אני מאמין שיהיו דיוני המשך.

יעקב מרגי: רבותיי, לא קיימנו דיון כדי לסמן דיון.

יעקב מרגי: אני מבקש שהדברים שנאמרו כאן יהיו נייר עבודה להכנת שיעורי בית.

יעקב מרגי: אנחנו נדרוש את המסמכים האלה כדי להישען עליהם בעתיד.

יעקב מרגי: תודה רבה, הישיבה נעולה.