ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 9, 2020-06-17 09:00

יעקב מרגי: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת.

יעקב מרגי: היום יום רביעי, ל' סיוון התש"ף, 17 ביוני 2020.

יעקב מרגי: על סדר-היום: הצעת חוק שירותי תעופה (פיצוי וסיוע בשל ביטול או שינוי בתנאיה) (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש), התש"ף-2020.

יעקב מרגי: כפי שידוע, הכנסת החליטה בישיבתה מיום ט' סיוון התש"ף, 1 ביוני 2020, להעביר את הצעת חוק שירותי תעופה (פיצוי וסיוע בשל ביטול או שינוי בתנאיה), לוועדת הכלכלה של הכנסת.

יעקב מרגי: זה בא לתקן את מה שנקרא חוק טיבי.

יעקב מרגי: היום ננסה, למרות האמוציות האישיות, למזער את הפגיעה בחוק שחוקק בזמנו חבר הכנסת אחמד טיבי.

יעקב מרגי: המשרד הייעודי שיטפל בזה הוא משרד התחבורה.

יעקב מרגי: נמצאת אתנו היועצת המשפטית, רשות התעופה האזרחית, בבקשה.

ישי דון יחיא: בוקר טוב, אני ישי דון יחיא, מנהל אגף כלכלה ויחסים בין-לאומיים ברשות התעופה האזרחית.

ישי דון יחיא: הצעת החוק המקורית אושרה, נדמה לי בשנת 2012, אחרי דיונים מאוד ארוכים בוועדה.

ישי דון יחיא: ההצעה בזמנו נתנה איזון בין, מצד אחד, האינטרסים הצרכניים של הנוסעים בענף התעופה.

ישי דון יחיא: מצד שני, על-מנת שענף התעופה יוכל להמשיך להתקיים, בין האינטרסים של חברות התעופה.

ישי דון יחיא: שיווי המשקל שנקבע בזמנו בחוק שאושר תקף לגבי עולם תעופה רגיל, שבו יש לוח טיסות כפי שכולנו מכירים אותו.

ישי דון יחיא: גם חברות התעופה, באשר הן מתעכבות, מאחרות, דוחות או מבטלות, יש להן כל מיני כלים שנמצאות לרשותן בלוח טיסות רגיל, שהן יכולות לעשות בהם שימוש.

ישי דון יחיא: כולנו מודעים למצב שקרה בעקבות הקורונה.

ישי דון יחיא: ענף התעופה היה הראשון שנפגע; כנראה יהיה האחרון להתאושש.

ישי דון יחיא: נמצא במשבר אולי החמור והקשה בתולדותיו.

ישי דון יחיא: פגע באופן קשה במיוחד בכל חברות התעופה, בפרט בשלוש חברות התעופה הישראליות שמטיסות נוסעים – יש פרסומים, וכולם יודעים מה מצבן, כולל הגדולה שבהן שנלחמת על חייה ברגעים אלה ממש.

ישי דון יחיא: כל שלוש החברות – שתי חברות בכלל לא מטיסות נוסעים – ארקיע וישראיר.

ישי דון יחיא: ארקיע מושבתת - כל העובדים שלה נמצאים בחל"ת, וגם החברות האחרות הוציאו לחל"ת או עובדות בהיקף מאוד חלקי, ומבצעות, אם בכלל, רק טיסות מטען ואולי פה ושם טיסת חילוץ.

ישי דון יחיא: כל שיווי המשקל המקורי שהיה בהצעת החוק, הופר.

ישי דון יחיא: מצד שני, נוצר מצב שחברות התעופה – אני מזכיר לחברי הכנסת, בחוק המקורי – חברת תעופה פועלת כלכלית בצורה כזו שהיא תמיד גובה כסף מהלקוחות מראש, ואז מספקת להם את המוצר.

ישי דון יחיא: כלומר רוב חברות התעופה בעולם עובדות עם הון מוזר שלילי.

ישי דון יחיא: קצת כמו בנק.

ישי דון יחיא: בכל רגע נתון יהיה לה יותר כסף בהתחייבויות עתידיות לנוסעים מאשר כסף שיש לה בקופה, שהיא יכולה לאפשר בפרק זמן קצר.

ישי דון יחיא: הדבר הזה בדרך כלל אפשרי כי מגלגלים כל הזמן תזרים מזומנים שמאפשר להם לשלם את הכספים שהם צריכים ולפעול.

ישי דון יחיא: במקרה הנוכחי קרו שני דברים: אחת, בוטלו טיסות באופן גורף.

ישי דון יחיא: התנועה ירדה לאפס.

ישי דון יחיא: זה התחיל בסוף פברואר, התקדם מאוד מהר, והגיע למצב של עצירה כמעט מוחלטת, כך שהחברת לא יכלו להפעיל את הטיסות ולא יכלו לספק את השירות שהלקוחות שלהם קנו מראש.

ישי דון יחיא: מצב שני, נעצרו הזמנות לחלוטין, כלומר תזרים מזומנים, כסף חדש, לא נכנס.

ישי דון יחיא: אז נוצר מצב – בכל העולם – שבו החברות אמורות להחזיר כסף ללקוחות שלהן.

ישי דון יחיא: אנו בהחלט חושבים שהן צריכות להחזיר את הכסף ללקוחות, אבל בקופה, אם יחזירו את הכסף ללקוחות שלהן, אין להן הכסף, ואז הן יפשטו רגל ומרבית הלקוחות לא יקבלו.

יעקב מרגי: מה אתם מבקשים לתקן?

ישי דון יחיא: בהצעת החוק המקורית יש מספר מרכיבים.

ישי דון יחיא: המרכיב הראשון שניגע בו הוא מרכיב הפיצוי.

ישי דון יחיא: לגבי טיסה שבוטלה, במקרים מסוימים הנוסע זכאי לפיצוי מעבר לכסף ששילם בגין הטרחה, עגמת הנפש, השינוי שנגרמו לו.

ישי דון יחיא: אז המרכיב הראשון בהצעת החוק שאנחנו מציעים זה לתקופת הוראת השעה.

יעקב מרגי: לבטא את עגמת הנפש.

ישי דון יחיא: לא, עגמת נפש נגרמה, אבל אנחנו מציעים לבטל את חובת הפיצוי הכספי בנוסף.

ישי דון יחיא: אגב, ביטול הפיצוי היא פרקטיקה שמקובלת היום בכל העולם.

ישי דון יחיא: אני יכול לתת סקירה לגבי מה שקורה במישור הבין-לאומי, אבל זו פרקטיקה שמקובלת בעולם.

יעקב מרגי: לא כדאי לך שנתחיל לעשות הקבלות מה קרה במשבר הקורונה בעולם בסוגית המענקים והפיצוי.

ישי דון יחיא: מרכיב שני הוא של השבת התמורה.

ישי דון יחיא: לפי החוק המקורי, ברגע שטיסה התבטלה או טיסה שנדחתה מעל רף מסוים של פרק שעות, או הוקדמה, הנוסע זכאי להשבת תמורה או אבסולוטית או מרכיב אחר לפי החלטתו.

ישי דון יחיא: הוא זכאי לכך תוך 21 יום.

ישי דון יחיא: בגלל הנסיבות שציינתי אנו מציעים להאריך את התקופה מ-21 יום ל-90 יום.

ישי דון יחיא: קו המחשבה שלנו היה שחברות התעופה כנראה לא יצליחו להחזיר את הכסף בלי סיוע ממשלתי או הלוואות שנותנים, ובינתיים הדבר יאפשר לחברות התעופה לקבל את הסיוע הממשלתי.

ישי דון יחיא: יש חברות שזה כבר הוסדר לגביהן.

ישי דון יחיא: יש חברה אחת שהמתווה עדיין נמצא בשלבים של משא ומתן בהובלת משרד האוצר.

יעקב מרגי: היה כאן דיון לפני כשבועיים.

ישי דון יחיא: אז אדוני מכיר.

ישי דון יחיא: הרעיון היה שברגע שחברות התעופה יקבלו הלוואה תזרימית בסיוע המדינה, חלק מהתוכניות העסקיות שלהם – הם יחזירו את הכסף, והעניין הוא להאריך את מועד השבת התמורה.

ישי דון יחיא: אני חייב להיות הגון פה - במקור, כשהגשנו את החוק, הגשנו אותו- - -

רננה שחר: הממשלה קיוותה שהכנסת תדון לפני חופשת הפסח.

יעקב מרגי: לכן השאלה המתבקשת, שהתאפקתי אתה – עד כמה אתם להוטים להעביר את הוראת השעה הזו.

רננה שחר: מאוד, ואף יותר מקודם.

רננה שחר: הוראת השעה מיטיבה עם הצרכנים.

רננה שחר: אי-אישורה אומר שיותר צרכנים לא יקבלו את כספם.

רננה שחר: זה ברור.

יעקב מרגי: הפרוצדורה תהיה כזו: זה דיון מקדים לחוק, סקירה.

יעקב מרגי: נפתח בסבב התייחסויות של חברי הכנסת והאורחים.

יעקב מרגי: לאחר מכן ניגש להקראה.

יעקב מרגי: שאלתי עד כמה אתם להוטים, כי לא נראה לי.

רננה שחר: להוטים מאד.

יעקב מרגי: ומה עם האוצר?

יעקב מרגי: נשמע את נציג האוצר בזום.

יעקב מרגי: הם אוהבים להשתתף בזום.

יעקב מרגי: בטוחים יותר כשהם רחוקים.

יעקב מרגי: נשמע אותם לאחר מכן.

יעקב מרגי: אני חושב שזה על דעת חבריי וגם חבר הכנסת המציע, שאם זה לא היה הוראת שעה, זה לא היה עולה לדיון.

רננה שחר: אין כוונה לתקן את החוק המקורי.

יעקב מרגי: אם זו לא היתה הוראת שעה, לא היינו ניגשים לגעת בזה, כי אני חושב שפיצוי על עגמת נפש צריך להיות.

יעקב מרגי: בעת הזו, משבר הקורונה, אנו צריכים להיות קצת ויתר גמישים, כי עגמת הנפש היא נחלת הכלל בכל התחומים כמעט, אבל – שאלה שתעלה במהלך הדיונים – אנחנו מודעים לגרירת הרגליים והכבדות שסוגית הדיונים עם חברות התעופה מתנהלים – איטית, וההסדרים לא נגמרו.

יעקב מרגי: חברה אחת כן, ושתיים - הדברים לא מתקדמים כל כך מהר.

יעקב מרגי: בעיקרון, כשמכינים חבילת סיוע לחברות התעופה בגלל משבר הקורונה, היה צריך לבוא לידי ביטוי גם סוגית הפיצוי לצרכן הקטן.

יעקב מרגי: יש פה טעם לפגם שנראה כאילו אנו חסים על חברות, ובצדק, חסים על תקציב המדינה – במידה מסוימת בצדק, ובהרבה לא – ובסוף מי שנאלץ במשחק הזה להסכים או לוותר זה הצרכן.

יעקב מרגי: שימי את זה באוויר במהלך כל הדיון.

רננה שחר: החוק היום, שהעביר חבר הכסת אחמד טיבי, כבר היום קובע שחובת הפיצוי לא חלה כשמדובר בנסיבות יוצאות דופן שלא בשליטת חברת התעופה.

רננה שחר: לכן העמדה המשפטית היא שכבר כפי החוק היום, אין לשלם, אם זה יגיע לבית משפט, לא צריכה לחול פה חובת פיצוי.

רננה שחר: רכיב הפיצוי, ודאי שהוא מוצדק כאשר האחריות לביטול היא של חברת התעופה.

רננה שחר: זה ברור.

רננה שחר: עגמת הנפש שנגרמה לחברות התעופה- - -

יעקב מרגי: אמרתי את הדברים כדי לשים אותם בחלל האוויר לדיון, כי גם עם מה שאמרת, אפשר להתמודד בחלקם.

יעקב מרגי: אסביר בהמשך.

יעקב מרגי: תגמרו את הסקירה ונתחיל בדיון.

יבגני סובה: אני חושב שהנושא של הפיצוי הוא חשוב, אבל מדובר בהשבת כספים, שזה הרבה יותר מפיצוי.

יבגני סובה: זה הנושא שכנראה נצטרך לדון בו.

יעקב מרגי: זה מחולק לשניים.

ישי דון יחיא: אז נגעתי במרכיב ביטול הפיצוי לתקופת הוראת השעה, נגעתי במרכיב דחיית פרק הזמן להשבת התמורה מ-21 יום ל-90 יום.

ישי דון יחיא: מרכיב נוסף הוא של אפשרות לאיחוד טיסות.

ישי דון יחיא: מדובר, בהצעת החוק המקורית, בין חמש לשמונה שעות.

ישי דון יחיא: מעבר לשמונה שעות זה נחשב טיסה שבוטלה, ובין 5 ל-8 שעות יש מרכיב שהנוסע יכול לבחור בין כרטיס טיסה חלופי בהסכמתו ובתיאום אתו לבין השבת תמורה, ממש על קצה המזלג, בלי להיכנס לדקויות.

ישי דון יחיא: אנחנו מציעים להאריך את פרק הזמן מ-8 שעות ל-12 שעות, כלומר טיסה שבוטלה, במקום אחרי 8 שעות, תהיה אחרי 12 שעות.

יבגני סובה: למה זה רלוונטי עכשיו לקורונה?

ישי דון יחיא: זה משהו שאנחנו בעיקר צופים שתהיה בתקופת ההתאוששות.

יעקב מרגי: יקבעו אתך יוון, קפריסין, יום שעה, ואתה תגיע בגלל אילוצים כאלה ואחרים?

ישי דון יחיא: זה לא שפתאום זה יהיה בינארי מאפס לאחת בדקה.

ישי דון יחיא: יהיה מרכיב שקשה לי להעריך כרגע כמה זמן ייקח, אבל יהיה פרק זמן שבו יהיו טיסות אבל בצורה מגמגמת.

יבגני סובה: לעתיד.

יבגני סובה: לא מדובר על טיסות שבוטלו.

ישי דון יחיא: טיסות שבוטלו זה לא רלוונטי.

ישי דון יחיא: בין 5 ל-12 שעות, כי חברה שבימים שכתיקונם, למשל, מציעה בין שתיים לשלוש טיסות ליעד ביממה, ויש הרבה חברות אחרות שטסו, ויש לה הסכמים אתם, שהיא יכולה להסיט נוסעים מכאן לכאן, ויכולה למצוא פתרון, אנחנו מציעים שמ-5 עד 12 שעות ניתן יהיה או להציע ללקוח טיסה חלופית לפי בחירתו והסכמתו, או במקום זה הלקוח יוכל לקבל ואוצ'ר שיהיה בתוקף עד סוף 2020, ורק אחרי שפג מועד הזמן של הוואוצ'ר למימוש לטיסה אחרת, הלקוח יקבל כספי חזרה.

ישי דון יחיא: אנו צופים שהביקושים בתקופת ההתאוששות יהיו הרבה פחות מהרגיל.

ישי דון יחיא: לכן זה עניין גם לחברות התעופה וגם לנוסעים, שחברות התעופה יוכלו לרכז את הביקושים ולבוא, במקום בימים כתיקונם, שהיו מוציאים כמה טיסות, יוכלו לרכז את הנוסעים בטיסות הפחותות יותר שיצאו.

ישי דון יחיא: מרכיב נוסף הוא מרכיב של שירותי הלנה, שכלול בחוק המקורי.

ישי דון יחיא: בחוק המקורי זה נתון לפרשנות, לא נקבעה הגבלה על שירותי הלנה.

ישי דון יחיא: אנו מציעים בתיקון להגביל את זה עד שני לילות, שחברת התעופה תחויב להלין את הנוסע שנתקע, לפי התנאים של החוק המקורי, עד שני לילות, ומעבר לזה - לא תחויב.

ישי דון יחיא: זה העיקרים.

עידן רול: כמה היא מחויבת היום?

ישי דון יחיא: היום אין הגדרה.

ישי דון יחיא: היום יש הגדרה כללית של שירותי לינה במקרה שבו החברה סיפקה שירות.

ישי דון יחיא: העניין הוא שבמקרה תקין, אין מצב שהחברה יותר מ-24 שעות לא תוכל למצוא לו טיסה חלופית.

יעקב מרגי: בבקשה.

אחמד טיבי: דברי הקדמה בלבד, אדוני.

אחמד טיבי: צר לי שהדיון הזה מתקיים.

אחמד טיבי: אני מכיר בעובדה שיש משבר בתחום התעופה, וחברות התעופה סובלות.

אחמד טיבי: אקדים ואומר כמה מילים טובות על חברות התעופה, שחלקן עשו עבודה מצוינת בתקופת הקורונה.

אחמד טיבי: למשל, חברת ישראייר, אני יודע באופן אישי שבכל פעם שפניתי אליהם: תוצאיו טיסת חילוץ ממדינה כזו וכזו, לא היססו לרגע.

אחמד טיבי: מגיעה מילה טובה לאורי סירקיס, מנכ"ל החברה.

אחמד טיבי: גם מנכ"ל ארקיע, התקשרתי וביקשתי שיוציא טיסות ואמר: אני מוכן.

אחמד טיבי: לכן, מצד אחד, אני מודה להם.

אחמד טיבי: מצד שני, אני מכיר במשבר בגלל הקורונה.

אחמד טיבי: מצד שני, אני מצביע על הכישלון של המדינה, שלא מסייעת ישירות לחברות התעופה, ובמקום זאת מביאה לנו חוב שמטיל את כל כובד המשקל על הצרכן.

אחמד טיבי: החוק הזה, שעבדתי עליו שנים רבות - הנה, הצוות פה, לאה והיועץ המשפטי, יודעים, שנים עבדנו על החוק, שהעברנו את התקינה האירופאית מאירופה לישראל.

אחמד טיבי: זה חוק צדקני ממדרגה ראשונה, והציבור נהנה ממנו.

אחמד טיבי: בעקבותיו רמת הדיוק של הטיסות עלתה, ועשרות-מיליונים של פיצויים שולמו לאורך השנים לנוסעים שהטיסות שלהם או התעכבו בין חמש לשמונה שעות או התבטלו – שמונה שעות ויותר.

אחמד טיבי: מה הבעיה – שתוך כדי שמנהלים משא ומתן עם חברות התעופה, המדינה תיקח את האלמנט הזה בחשבון, כפי שאדוני אמר, ותשלם, תסייע לחברות התעופה הישירות, ולא תעשה את העבודה הקלה הזו של לפגוע בצרכנים.

אחמד טיבי: למשל, שמעתי את הסעיף הזה שאנו רוצים לבטל מ-5 ל-8 שיהיה 5 ל-12 שעות.

אחמד טיבי: זה ניצול לרעה של תקופת הקורונה.

אחמד טיבי: מה החכמה?

אחמד טיבי: ניצול הזדמנויות.

אחמד טיבי: אני לא אומר שאני אסכים לסעיפים האחרים, אני מתנגד לחוק, אבל לא אתן לסעיף הזה לעבור, אדוני, בעזרתך, בעזרת החברים.

אחמד טיבי: אגב, התקינה אירופאית זה 3 או 4 שעות, אבל כאן לקחנו בחשבון שמדינת ישראל יש לה שדה תעופה אחד, מרחקים שונים, והעלינו את זה ל-8 שעות.

אחמד טיבי: זוכר?

אחמד טיבי: וגילינו הבנה.

אחמד טיבי: אז עכשיו רוצים לנצל את המצב כדי להעביר סעיף שרצו להעביר אותו קודם.

יעקב מרגי: כשנגיע לסעיף, יצטרכו לשכנע אותנו.

אחמד טיבי: נכון.

אחמד טיבי: אני ער לבקשה של 21, 90.

אחמד טיבי: אני לא מסכים לחוק.

אחמד טיבי: אם הוועדה תחליט להחזיר את הכדור למשרד האוצר, משרד התחבורה שיפצו ישירות את חברות התעופה, היא תעמוד לצד הצרכנים ולצד האזרח ולצד הנוסע.

אחמד טיבי: זה עדיף.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: בבקשה, חברי הכנסת.

יבגני סובה: אין ספק שכנבחרי ציבור אנחנו חושבים על טובת הצרכן קודם כל.

יבגני סובה: הרבה פעמים כשהאזרח הפשוט עומד מול חברת תעופה, ולמרות החוק ולמרות כל הדברים שמגנים, הוא מרגיש שהוא לבד במערכה הזאת.

יבגני סובה: אני לא רוצה שאזרחי ישראל יילכו לבתי המשפט ויתחילו לתבוע את חברות התעופה – בטח לאור התקופה של הקורונה.

יבגני סובה: אנחנו מודעים.

יבגני סובה: קיימנו את הדיון הזה עם מנכ"לי החברות, שלוש חברות שהסבירו לנו על הקשיים.

יבגני סובה: אין ספק.

יבגני סובה: אני גם תומך בחוק שחוקק ב-2012, נדמה לי, חוק התעופה.

יבגני סובה: אם אנחנו מדברים על הפיצוי של 90 יום, זה מתחילת משבר קורונה, כלומר אם מדברים על מרץ, ביולי הם כבר צריכים להתחיל להחזיר את הכסף, כלומר לא מתחילת הוראת שעה.

יעקב מרגי: ניכנס לפרטים בהקראה.

יעקב מרגי: עכשיו רק התייחסות כללית.

יבגני סובה: לטעמי, אני לא רואה הצדקה מ-8 ל-12 שעות.

יבגני סובה: 8 שעות זה מספק.

יבגני סובה: אין מקום לטעמי, לשנות את זה.

יבגני סובה: לגבי טיסות חלופיות, כפי שכתוב בחוק, שאתם מציעים עד דצמבר 2020, אני חושב שיש מקום להאריך את התקופה הזו, כי אם אנחנו נכנסים לתקופת התאוששות, אין סיכוי שעד סוף השנה יהיה מגוון טיסות, ואדם יוכל לבחור.

יבגני סובה: אם לפני שלושה חודשים אדם הזמין כרטיס טיסה למשחק כדורגל שהתבטל, והתבטלה הטיסה, מן הסתם עכשיו הוא לא ירצה לטוס לאותה עיר ולאותו משחק, כי אין המשחק הזה.

יבגני סובה: צריך להיות פה מנגנון של פיצוי על הפיצוי.

יבגני סובה: אני לא אומר שהפיצוי צריך להיות לפי החוק.

יבגני סובה: יש פה דברים שמכבידים על הנושא הכלכלי, אבל יש לחשוב על מנגנון שגם הצרכן ירגיש שלמרות תקופת הקורונה הוא מרגיש שניתן לו פיצוי, אולי 20% מערך הכרטיס.

יבגני סובה: אנחנו לא יודעים אם בעוד שנתיים כרטיס שעלה 100 דולה ליוון, הכרטיס הזה יעלה בעוד שנה גם 100 דולר.

יבגני סובה: לכן אני מבקש, אדוני היושב-ראש, כשנגיע לסעיפים, נוכל להסתייג על כל סעיף, למשל, להאריך את זה מעבר לדצמבר 2002 – זו היתה ההצעה שלנו - ובכך כמובן גם לתמוך בהרחבת המועד לפיצוי.

יעקב מרגי: ניכנס לזה.

יעקב מרגי: עוד התייחסות לדיון המקדים?

יעקב מרגי: בבקשה.

קרן ברק: קודם כל, הצעת החוק המקורית שאנו מתקנים אותה היתה נכונה לאז, כי היינו אז, זו היתה תקופה שאנשים היו מגיעים לטיסות והיה אובר בוקינג.

קרן ברק: זה היה אז כאוס שהיה צריך לעצור אותו, ושאנשים יוכלו להגיע לטיסה ולעלות עליה, ולא להגיע לטיסה ולא לעלות עליה.

קרן ברק: היום אנו במקום שאנחנו צריכים לתקן את זה.

קרן ברק: אנחנו בנוסח החוק שנעבור עליו.

קרן ברק: כאמירה כללית, אני חושבת שאנו צריכים לא לנסות, יבגני, לעשות יותר ממה שצריך.

קרן ברק: לא יודעת אם אתה הזמנת טיסה בתקופה הזו, אבל לי היה כרטיס טיסה, והטיסה בוטלה, וממש שמחתי שאקבל על זה פיצוי.

קרן ברק: זה לא היה מובן מאליו.

יבגני סובה: אני לא נגד הפיצוי.

קרן ברק: בהרבה מאוד מצבים הכסף שלנו ממילא הלך בגלל הדברים האלה, במיליון נושאים.

קרן ברק: אנשים, סגרו להם את העסקים לגמרי וקיבלו אפס הכנסה.

קרן ברק: קרו כל כך הרבה דברים בתקופה הזו שכל דבר הוא כבר טוב.

יבגני סובה: החוק המקורי לא מתייחס לזה.

יבגני סובה: לכן הצעתי.

יעקב מרגי: עופר מרום, בבקשה.

עופר מרום: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, המשתתפים.

עופר מרום: אני עופר מרום, מנכ"ל המועצה הישראלית לצרכנות.

עופר מרום: לדעת המועצה לצרכנות, הצעת החוק אינה מאוזנת, והמועצה מתנגדת להמשך פגיעה בצרכנים.

עופר מרום: אין לנצל את המשבר כדי ליצור בוקה ומבולקה.

עופר מרום: אני מצטרף לדברים שאמר פה חבר הכנסת אחמד טיבי.

עופר מרום: לא ניתן יהיה לסמוך על לוח הטיסות, כפי שהציג את זה עו"ד דון יחיא.

עופר מרום: אין תקדים כזה בעולם.

עופר מרום: האיחוד האירופי וארצות הברית פרסמו עמדה לפיה החובה להחזיר לצרכן את כספו במועד המקורי, תקפה גם בתקופת הקורונה.

קרן ברק: כמה מיליארדים בארצות הברית המדינה שמה על זה?

קרן ברק: עשרות-מיליארדים.

עופר מרום: הם סירבו לתת הקלות בנושא הזה.

עופר מרום: הצעת התיקון לחוק מעבירה את הסיכון ואת המימון של חברות התעופה על כתפי הצרכן, כאשר המדינה היא זו שאמורה לפעול, כדי שחברות התעופה לא יקרסו בשל המצב.

עופר מרום: יחד עם זאת, אנו מבינים חלק מהסעיפים, וחושבים שאולי הם לגיטימיים, אבל לא ייתכן, אחרי שחלפו אותם 90 יום, שהצרכנים לא קיבלו את כספם, ומדובר במאות-מיליוני דולרים.

עופר מרום: לבוא עכשיו ולבקש 90 יום נוספים, לעמדת המועצה לצרכנות, זה לא נכון, לא מאוזן, ואנו מתנגדים לזה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אם יהיו לך עוד התייחסויות במהלך החקיקה – בשמחה רבה.

יעקב מרגי: נמצא אתנו בזום מייסד תעופה נבונה.

דוד מלובני: שלום.

דוד מלובני: אני מצטרף לכל מה שאמרו קודמיי בעניין החוק.

דוד מלובני: זה חוק מצוין, הרבה נעזרו בו.

דוד מלובני: אוסיף רק כמה דברים.

דוד מלובני: ראשית, 90 יום הוא זמן ארוך ולא מתקבל על הדעת.

דוד מלובני: באירופה, כפי שציינו לפני, גם בתקופת הקורונה השאירו את זה ב-21 יום.

דוד מלובני: אם אוכל להוסיף עוד כמה מחשבות קטנות, שיכולות לרכך את הפגיעה העצומה בנוסעים.

דוד מלובני: ראשית, חייבים לחייב את חברות התעופה, שלא מחזירות כספים אחרי 90 יום, לשלם פיצוי, קנס קבוע, שיהיה להם תמריץ לשלם.

קרן ברק: בימים רגילים או בחוק הזה?

דוד מלובני: אם כבר אתם נותנים בונוס כזה מטורף, סליחה על המילה – לחברות התעופה, להחזיר כסף אחרי שלושה חודשים, תגידו להם: תחזירו את הכסף עד שלושה חודשים.

דוד מלובני: לא עשיתם זאת - תדעו שאתם צריכים לתת, כפי למשל, בקנס תעבורה, סכום כפול, או עוד 50% או משהו בסגנון.

דוד מלובני: שהצרכנים לא ייצאו קירחים מכל הכיוונים.

דוד מלובני: בנוסף, אם כבר נותנים כזה צ'ופר וסוכריות לחברות התעופה, יש לאזן את זה בתיקון עוול לנוסעים.

דוד מלובני: למה הכוונה – שתנאי הכרטיס יהיו הרבה יותר מקלים לנוסעים, כמו למשל שינוי שם, שינוי תאריך, שינוי יעד – נאמר, באירופה – בלי תוספות מטורפות, לפעמים עד כדי הכפלת הכרטיס.

דוד מלובני: חוץ מזה שזה יהיה הוגן, ולדעתי גם זה יעזור לחברות התעופה להחזיר את הנוסעים, כי אנו רואים בעמותה נוסעים שמסרבים לקנות כרטיסי טיסה, גם כשהם יודעים שהם צריכים לטוס.

דוד מלובני: יש פחד עצום לתת כסף לחברות התעופה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: נגעת בנקודות חשובות.

יעקב מרגי: נעבור ליוסי פתאל.

יעקב מרגי: קודם כל, רציתי להודות לך על ההתמדה בהשתתפות בדיוני הוועדה.

יוסי פתאל: תודה רבה.

יוסי פתאל: זה אחד המקומות הכי חשובים לנו בענף.

יוסי פתאל: אני רוצה לציין – החוק הזה כולל גם את כל חברות התעופה הזרות.

יוסי פתאל: ליבו נמצא לא בפיצויים אלא בהשבת הכספים על טיסות שבוטלו.

יוסי פתאל: צריך להודות על האמת.

יוסי פתאל: חברות התעופה בעולם חייבות 35 מיליארד דולר לצרכנים.

יוסי פתאל: בישראל, למשל, אל על חייבת ללקוחות את כל מה שהיא מבקשת מהמדינה כהלוואה.

יוסי פתאל: אלה הפרופורציות.

יוסי פתאל: החוק, גם אם יש בו היגיון, יש בו סכנה אחת, שחשוב שחברי הכנסת יהיו מודעים לה: בדחייה הזו מותר להניח, בהנחה שההקלה הזו תחול על כל חברות התעופה הזרות, ולא מדובר פה רק על חברות התעופה הישראליות – חלקן לא ישרדו.

יוסי פתאל: גם חברות התעופה הישראליות, שאתם מדברים - משרד התחבורה בפתיחה אמר שכרגע נלחמים על חייהם וכו'.

יוסי פתאל: כלומר יכול להיות שההקלה הזו מבחינה משפטית תיצור מצב, שהדחייה הזו, אם לא תאפשר ללקוחות להיות מורשים אפקטיביים בגלל קריסת חברות בתוך פרק הזמן שתקציבו לחברות התעופה.

יוסי פתאל: לכן, אם נותנים 90 יום, יש להבטיח שהסוכנים והלקוחות לא נפגעים, גם, נגיד, שהם מסכימים לאשראי שמוצע כאן במסגרת החוק.

יוסי פתאל: הבעיה היא שאנו כבר יודעים שהרבה מאוד חברות תעופה, יכול להיות ש-30 יום אחרי שהחוק הזה יעבור, ותינתן להם שהות של 90 יום, לא ישובו, בכך תימנע מהם האפשרות לקבל פיצויים בגלל שיהיו אחרי קריסה, ואז זה לא רלוונטי.

יוסי פתאל: העניין הטכני תפעולי הזה צריך להיות לרגליכם.

יוסי פתאל: צריך הרבה יותר בזהירות, אם בכלל, לגבי ה-90 יום.

יוסי פתאל: חייבים מאות-מילונים, כפי שאמר יושב-ראש הוועדה, גם לסוכני נסיעות שהעבירו כספים לחברות תעופה עבור לקוחות.

יוסי פתאל: לכן הנושא של קריסה של חברות בתוך ה-90 יום, שתתרחש ברמה גבוהה של ודאות – ושוב, לא מדובר רק על התעופה הישראלית אלא גם על כל התעופה הזרה – הישראליות, אגב, לא מהוות אפילו חצי מסך כל הכספים שאנו מדברים.

יוסי פתאל: תודה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: אילנה מזרחי, בבקשה.

אילנה מזרחי: שלום, אני מהלשכה המשפטית ברשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן.

אילנה מזרחי: בישיבות עבודה מוקדמות שעשינו גם עם רת"א וגם עם משרד המשפטים ונציגים שונים של הממשלה, בחנו חלק מאוד גדול מהדברים שעלו פה.

אילנה מזרחי: הנוסח שהיה לפני כן, היה פחות מאוזן.

אילנה מזרחי: ניסינו לכלול בו את כל האיזונים שאנחנו יכולים כדי להבטיח את הטובה של הצרכנים בנסיבות שאף אחד מהצדדים לא ביקש לעצמו.

אילנה מזרחי: אני חושבת שנשמור את ההתייחסויות והפרשנויות לסעיפים השונים.

יעקב מרגי: אבל עמדה נחרצת לגבי נחיצות החוק הזה אין לכם?

אילנה מזרחי: אנו מבינים שזה צו השעה ויש לעשות התאמות.

אילנה מזרחי: מצד שני, ניסינו לאזן יחד עם רת"א את האיזונים לטובת הצרכנים.

אילנה מזרחי: יש דברים שהיינו שמחים לראות קצת אחרת.

יעקב מרגי: נעזור לכם לאזן פה במהלך הדיונים.

יעקב מרגי: מה שלא הצלחתם – ננסה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: עו"ד דרור שטרום.

דרור שטרום: בוקר טוב.

דרור שטרום: אני רוצה להגיד בצורה יותר ברורה מקודמיי אולי את מה שנאמר בצורה נימוסית ודיפלומטית.

דרור שטרום: הצעת החוק הזו היא פגיעה קשה ומזוקקת בציבור הצרכנים.

דרור שטרום: יש לומר את האמת בצורה ברורה.

דרור שטרום: אחת הפריבילגיות שיש לי, כמי שמופיע בפני הוועדה, אני מייצג, לצורך העניין, את התאגדות סוכני הנסיעות, היא לומר את הדברים בצורה ברורה.

דרור שטרום: אני חושב שמשרד התחבורה פעל פה בתור רגולטור די שבוי למען חברות התעופה, ואנו רואים את זה בכמה וכמה היבטים.

דרור שטרום: לא אעמוד עליהם עכשיו בהרחבה, אבל מאחר שזה דיון מקדים, יש לזכור, ראשית, שבניגוד לנאמר, לא בכל מדינות העולם ואף לא ברובן לא אושרו דחיות כאלה.

דרור שטרום: בפני הוועדה לא מופיע אפילו הנתון הפשוט של מה סכום הנזק, מה סכום כספי הצרכנים שנכון לעכשיו מעוכבים.

דרור שטרום: לא ייתכן שיבואו לציבור הישראלי, שחלק עצום ממנו מובטל, יבקשו ממנו אשראי והגדלת אשראי יותר מפי שלושה, ולא יבואו אפילו עם הנתון של כמה זה עולה.

דרור שטרום: כלה בעובדה הפשוטה – וזה גם נאמר על-ידי קודמיי – שאין פה הסדרה של סוגיית הפיצוי.

דרור שטרום: אם מישהו רוצה לקבל אשראי, אפילו בתנאי סחר הגונים, יש מחיר לאשראי.

דרור שטרום: אם רוצים לקבל אשראי מהציבור הישראלי של פי שלושה, צריך לומר, מה הציבור הישראלי מקבל מהדבר הזה.

יעקב מרגי: העמדה ברורה.

יעקב מרגי: הבנו.

יעקב מרגי: נתקדם עם הדיון.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: קובי זוסמן.

יעקב זוסמן: בוקר טוב.

יעקב זוסמן: מבחינת IATA, אני רוצה לציין נושא אחד ששמעתי פה, שחברות התעופה לא משיבות כספים, כלומר באופן קטגורי הטענה היא שחברות התעופה לא עושות שום מאמץ להחזיר כספים, ואני רוצה לתקן את הרושם הזה.

יעקב זוסמן: אני אומר את זה מידיעה ברורה, כי אנו מפעילים- - - של כרטיסי טיסה בארץ.

יעקב זוסמן: במשך שלושת החודשים האחרונים כל חודש – יש 114 חברות תעופה שפעילות פה בישראל; לא מדובר רק בחברות ישראליות אלא בעיקר בחברות זרות – במשך שלושת החודשים האחרונים כל חודש חברות התעופה עושות מאמצים כבירים להחזיר כספים בסכומים כאלה ואחרים, כל אחת בהתאם למשאבים שיש לה.

יעקב זוסמן: אני חייב לתקן את הרושם שנוצר בוועדה כאילו חברות התעופה לא מחזירות כספים.

יעקב מרגי: תיקנת.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: עו"ד שירלי קציר.

שירלי קציר: בוקר טוב.

שירלי קציר: אני מייצגת את חברות התעופה הזרות.

שירלי קציר: אני כאן בייפוי כוח מהחברה בריטיש איירוויז.

שירלי קציר: אני רוצה להצטרף לדבריו של קובי זוסמן, מנכל ארגון IATA, חברות התעופה הבין-לאומי, ולומר שחברות התעופה בהחלט פועלות כדי להשיב כספים לצרכנים.

שירלי קציר: הקולות שאנחנו שומעים פה, בעיקר מצד כל מיני גורמים שיש להם אינטרס, ומייצגים קבוצה, פועלים לרעת הצרכן, ואסביר בקצרה מדוע.

שירלי קציר: אם נביא את חברות התעופה למצב שבו לא תהיה להם שהות להיערך כדי לפעול להשבת הכספים, ויש לזכור שאנו לא מדברים על מתן פטור מהחובה להשיב את הכספים אלא רק בדחייה לפרק זמן מדוד של 90 יום, אם נוביל את חברות התעופה למצב שבו הן נדרשות היום לבצע החזר בהתאם להוראות החוק כרגע, לפני הוראות השעה, עלולה להיווצר פה האצה של תהליך קריסה של חברות התעופה מחמת נסיבות שאין חולק שהן לא בידיהם ולא בשליטתם.

שירלי קציר: כתוצאה מכך בסוף הצרכנים באמת ימצאו את עצמם מול שוקת שבורה, ולא יוכלו להיפרע ולקבל חזרה את החזרם.

שירלי קציר: עוד חצי מילה לעניין מערכת היחסים בין חברות התעופה לסוכני הנסיעות.

שירלי קציר: סוכני הנסיעות שכחו לציין פה שהם הביאו הליך בפני בית המשפט, שבמסגרתו ביקשו שתינתן להם אפשרות לא לשלם במסלקה של IATA לחברות התעופה את הסכומים שהועברו מאת הצרכנים כדי שהסכומים יועברו במהירות לציבור הצרכנים.

שירלי קציר: חלק מאוד גדול ובלתי-מבוטל של הכספים לא הועבר למסלקה של IATA, ואמור להיות מוחזר על-ידי סוכני הנסיעות.

שירלי קציר: החוק הזה לא נועד להתנכל לגורם כזה או אחר בענף.

שירלי קציר: מטרתו להביא לרגיעה ולהשבת הנשימה לחברות התעופה שנפגעו, כפי שישי ציין ובצדק – באופן אנוש.

שירלי קציר: נפגעו ראשונים, יצאו אחרונים.

יעקב מרגי: המסר הובן.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: גיל סתיו, אחרון המתייחסים מהזום.

גיל סתיו: שלום לכולם.

גיל סתיו: גיל סתיו מישראייר.

גיל סתיו: כמה נקודות.

אחמד טיבי: גיל, עשיתם עבודה מצוינת.

גיל סתיו: ישראייר פועלת ברמת פעילות כזו- - -

יעקב מרגי: לא שומעים אותך.

יעקב מרגי: נחזור אליך בהמשך.

יעקב מרגי: אייל דורון.

אייל דורון: בוקר טוב.

אייל דורון: תודה רבה שהזמנתם אותנו לדיון הבוקר.

אייל דורון: אני מטעם חברת התעופה ריינאייר.

אייל דורון: אני מצטרף לדברים שנאמרו פה על-ידי קובי זוסמן וגם על-ידי עו"ד קציר וגם על-ידי עו"ד דון יחיא.

אייל דורון: הצעת החוק הזו מדברת על הוראת שעה נקודתית, במצב ייחודי, קיצוני, שמחייב איזון עדין, שלוקח בחשבון, בין היתר, את האינטרס של חברות התעופה, הנוסעים, וגם האינטרס הציבורי הרחב יותר.

אייל דורון: הוראת השעה באה לתת, כפי שנאמר פה, ודאות ויציבות בנסיבות מאוד קיצוניות, שאני לא חושב שאף אחד מהאנשים שיושבים סביב השולחן, הווירטואליים והפיזיים כאן, יכול להצביע עליהם.

אייל דורון: גם מצבים של מלחמות ואירועים שהתרחשו בארץ.

אייל דורון: כפי שנאמר בדברי ההסבר להצעת החוק, מדינת ישראל היא מדינת אי.

אייל דורון: הקשר התעופתי שלה עם חו"ל הוא מאוד חשוב ובסיסי.

אייל דורון: המתנגדים להצעת החוק הזו, שהיא הצעת חוק זמנית, חלק מהדברים שנאמרו פה לגבי הסעיפים, היו לא מדויקים בעליל.

אייל דורון: המתנגדים מבקשים לשפוך את התינוק עם המים.

אייל דורון: אצביע רק על נקודה אחת, עקרונית, שאני חושב שלא הועלתה פה.

אייל דורון: בסופו של יום הוראת השעה הזמנית הזו תחסוך משאבים, ותביא ליציבות מבחינת הנוסעים וגם מבחינת מערכת המשפט במובן זה שתחסוך לדעתי בין 90% ל-100% מהתביעות ומהמחלוקות המשפטיות שהיו מגיעות אחרת.

יעקב מרגי: דווקא בגל שאתה מייצג חברה שפועלת כמעט בכל העולם, מה שאמרו אחרים – בסדר, חיזקת אותם.

יעקב מרגי: אני רוצה לשאול, האם גם באירופה מבקשים לדחות?

אייל דורון: אענה לאדוני, רק אשלים את המשפט האחרון.

אייל דורון: הוראת השעה הזו לא נותנת אורכה בלתי-נגמרת ולא מבטלת זכויות.

אייל דורון: היא מאפשרת הארכה, למשל, לנושא החזרת הכספים ל-91 יום.

אייל דורון: שאלת לגבי המצב באירופה.

אייל דורון: כפי שציין חבר הכנסת טיבי, למרות שהוא מתנגד לחוק – החוק שלנו, שירותי תעופה, אמנם לומד מהמודל האירופי.

אייל דורון: המצב באירופה לא בהכרח זהה לאחד לאחד למה שקורה בישראל.

אייל דורון: ההבדלים באים לידי ביטוי גם במרווח השעות שאתם הסכמתם עליהם בחוק שלנו – התאמה לתנאי הארץ ותושביה.

אייל דורון: אני לא יודע לומר לך אחד לאחד לגבי המצב של ה-90 יום או ה-21, אבל לגבי ואוצ'רים, למשל, המדיניות באירופה מעט שונה, לכן ניתן להסתכל על מה שקורה באירופה, אבל אני לא יודע לומר אם זה 90 יום, 21 יום או 30 יום.

יעקב מרגי: תודה.

דוד שפרכר: בוקר טוב.

דוד שפרכר: אני עו"ד מומחה ברגולציה תעופתית ומומחה לרגולציה תעופתית אירופאית.

דוד שפרכר: אני מייעץ בתחום הזה לחבר הכנסת טיבי.

דוד שפרכר: קראתי את הצעת החוק, ויש לי כמה הערות.

דוד שפרכר: ראשית, בנושא סיוע.

דוד שפרכר: לפני כן – חייבים להבין, שהחוק שלנו חייב להיות מותאם למצב הגלובלי, כלומר שנוסעים במקרים לא מעטים או יכולים לתבוע את זכויותיהם או לפי החוק הישראלי או לפי חוקים או רגולציות אחרות כגון הנוהל האירופאי 261 2004.

דוד שפרכר: בנוהל הזה, למשל, הסיוע, כמו למשל, לינות בבתי מלון אינו מוגבל ביום.

דוד שפרכר: לכן בהחלט יכול להיווצר מצב שהנוסע שתינתן לו הבחירה לתבוע את זכויותיו או לפי הנוהל האירופאי או לפי החוק הישראלי, יעדיף בכל מקרה לדרוש את זה לפי הנוהל האירופאי, כך שהוא יקבל את מה שירצה.

דוד שפרכר: הדבר היחיד – אם הוא יבקש את זה לפי הדין האירופאי, הוא לא יוכל לתבוע את זה בפני בית המשפט בישראל.

דוד שפרכר: בנושא הארכת תקופת השבת התמורה של כרטיסי הטיסה, העמדה, למשל, באירופה היא שאין בעיה ואפילו אין בעיה של הנפקת ואוצ'רים, אבל בשני תנאים:

דוד שפרכר: שהנוסע מסכים לקבל את הוואוצ'רים במקום השבת התמורה, ובנוסף - זה מתקשר להארכת התמורה פה בישראל - בצירוף להארכת התקופה חייבת להינתן בטוחה לנוסעים, שיוכלו לקבל את התמורה.

דוד שפרכר: למשל, אם חוזרים לאירופה, בשלושת החודשים האחרונים לפחות ארבע חברות תעופה פשטו רגל או בעיות של חדלות פירעון, ואז כאשר או אתה דוחה את מועד ההשבה או אתה מנפק שובר, הצרכן לא מקבל כלום.

דוד שפרכר: אלה ההערות.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: חברי הכנסת רוצים להתייחס?

יעקב מרגי: בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: ראשית, אני לא חושבת שהגון שבמצב משבר, חברות גדולות כמו חברות תעופה, שכל הזמן מרוויחות כסף, ימבה כסף, לבקש את הגירעון של השנה, את הגירעון הזמני, לבקש את זה על חשבון האנשים הפשוטים.

אימאן ח'טיב יאסין: הרי מי טס – או בעלי עסקים שטסים, וחייבים להגיע בזמן, וגם מפנים את הזמן שלהם פה, והזמן שלהם עולה הרבה כסף, או פשוטי העם שפעם בשנה, חוסכים כל השנה כדי לראות עולם, ומגיע להם.

יעקב מרגי: כל הכבוד.

יעקב מרגי: אנחנו התייחסנו לצרכן הפרטי, אבל מי שמכיר את ענף התעופה בכפר הגלובלי הגדול שנוצר, רואים הרבה נציגי המגזר העסקי, עסקים קטנים, בינוניים, שמאכלסים את הטיסות האלה.

יעקב מרגי: תארו לכם שחברה או עסק כזה גם ככה במשבר, וסכום לא מבוטל מכרטיסי הטיסה לא מוחזר להם.

אימאן ח'טיב יאסין: לכן גם בעלי העסקים נפגעו בתקופה הזו.

אימאן ח'טיב יאסין: אי-אפשר להכביד עליהם שוב.

אימאן ח'טיב יאסין: כל חברות התעופה, שכל הזמן הרוויחו, או שהמדינה רואה – צריך לפחות בחברות התעופה המקומיות, לתת להם הלוואות, מענקים, אבל לא על חשבון הצרכן.

אימאן ח'טיב יאסין: אסור להעביר את זה.

אימאן ח'טיב יאסין: שנית, בקשר להעלאת השעות מעל 12 שעות – לחזור אחורה, המשמעות של זה – להיות מפגר.

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא חושבת שאנחנו צריכים לחזור אחורה.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו צריכים לשאוף להתקדם.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אנטאנס שחאדה.

אנטאנס שחאדה: בוקר טוב.

אנטאנס שחאדה: החוק המקורי בתכליתו הוא חוק ראוי, שעזר הרבה לצרכנים ומנע עוול שהיה לצרכנים, אנשי עסקים, משפחות – אני מדבר על החוק המקורי, חוק טיבי.

אנטאנס שחאדה: אנחנו כנציגי ציבור חייבים לשמור על העיקרון שלגביו חוקק החוק.

אנטאנס שחאדה: יש פה מצב חירום, שונה.

אנטאנס שחאדה: נכון, יש תקופה שונה, אבל יש לשמור על האינטרסים של האזרחים ושל הצרכנים במקרה הזה.

אנטאנס שחאדה: מאידך, אנו רואים שיש מצוקה של חברות הטיסה, אבל שלא יבוא על חשבון הצרכנים.

אנטאנס שחאדה: יש למדינה האמצעים והיכולות לעזור ולפצות את חברות התעופה על ההפסדים ועל הפסקת העבודה.

אנטאנס שחאדה: אנחנו מדברים על שמיים סגורים כמעט בכל העולם.

אנטאנס שחאדה: זה מקרה גלובלי, לא רק במדינת ישראל.

אנטאנס שחאדה: החברות אכן מתמקחות על התנאים.

אנטאנס שחאדה: הם מודעים לצורך להחזיר את הכספים.

אנטאנס שחאדה: אף אחד לא אומר שזה לא הוגן להחזיר את העלות של כרטיסי הטיסה, אבל הם רוצים לתמרן כדי לשפר את התנאים, על חשבון הצרכן.

אנטאנס שחאדה: התיקון לחוק צריך להיות לתקופה קצרה ביותר, שלא יפגע במהות חוק טיבי, החוק המקורי.

אנטאנס שחאדה: זה לא פיצוי במקרה הזה אלא זה החזרת כספים, כי הם לא קיבלו את השירות, לא קיבלו את המוצר שקנו מחברות התעופה – לא חשוב הטיסה.

אנטאנס שחאדה: יש מצב חירום, הם צריכים לקבל את כספם בחזרה.

אנטאנס שחאדה: מי שרוצה להמיר את זה בכרטיס חדש, שיעשה את זה, ויש למצוא את האיזון שיפעל לטובת הצרכן.

אנטאנס שחאדה: המדינה תפצה.

אנטאנס שחאדה: בישראל הממשלה החליטה לתמוך באל על ובחברות אחרות, והמדינה יכולה לעשות זאת.

אנטאנס שחאדה: תודה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: עידן רול.

עידן רול: רציתי לבקש – הדיון פה הוא דיון שכלתני.

עידן רול: הרבה אנשים באו והתכוננו, אבל האמירות שחברות יקרסו – בואו נשמור על הדברים ממוסמרים עם עובדות ונתונים.

עידן רול: במקום להגיד נאומים גדולים- -

יעקב מרגי: זה דיון מקדים.

יעקב מרגי: עומדת להם הזכות.

יעקב מרגי: בהקראה הם יצטרכו לתת הסברים על כל פסיק.

עידן רול: זה עוזר לנו לשמוע נתונים.

עידן רול: אתם רוצים לדבר על אורך הוראת השעה - תגידו מה יהיה הנזק.

עידן רול: אתם רוצים לדבר על כמה אשראי יוחזק, אם לא מחזירים – תגידו כמה אשראי זה דורש.

עידן רול: זה יעזור לנו לתת לכם מענה אמיתי.

עידן רול: תודה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: בועז טופורובסקי.

בועז טופורובסקי: אדוני היושב-ראש, אשתדל לא לחזור על הדברים.

בועז טופורובסקי: ברור שצריך לעזור לאל על, ולכל חברות התעופה.

בועז טופורובסקי: ברור שזה בא עם פעולות לא פשוטות, וברור הנזק והחשיבות למדינת ישראל.

בועז טופורובסקי: אני מנסה לדבר על הצעת החוק הספציפית, שבאה לפגוע בצרכנים ובלקוחות שקנו כרטיסים.

בועז טופורובסקי: אם המדינה – בגלל שזו הצעת חוק ממשלתית - חושבת שהתזרים הזה הוא קריטי לחברות התעופה, לא צריך לפגוע בלקוחות.

בועז טופורובסקי: שהמדינה תביא את התזרים, תביא את הגישור של התקופה הזו, ותוכל להביא את זה לחברות התעופה כך שהלקוחות לא ייפגעו.

יעקב מרגי: כשאתה אומר תזרים אחרי הדיון של אתמול, זה מכניס אותנו למתח.

יעקב מרגי: כשהמדינה חוקקה, היא מצפה שאתה ואני ניתן את הדלתא הזו.

בועז טופורובסקי: זה משהו שאנו לא יכולים לקבל.

בועז טופורובסקי: אם יש רצון לעזור לעסקים, והוא רצון לגיטימי, ואם יש רצון לפתור מצוקה, לא יכול להיות שהרצון יבוא מכסף ישיר מכיס האזרחים.

בועז טופורובסקי: הרי בסופו של דבר הכול זה כסף של האזרחים.

אנטאנס שחאדה: גם ההוצאות לחברות התעופה.

בועז טופורובסקי: כך לא יפגעו ספציפית באנשים שלא עשו שום דבר רע, ויוכלו לעזור לחברות התעופה, ולכן ארצה את התייחסות האוצר, כי זו הצעת חוק ממשלתית, למה לא נותנים את התזרים הזה כגישור במקום לפגוע ישירות בצרכן.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: נחזור לישראייר.

אורי סירקיס: בוקר טוב, אני מנכ"ל ישראייר, אורי סירקיס.

אורי סירקיס: קודם כל, אני רוצה כמובן להודות לידידי ומכובדי אחמד טיבי על המילים החמות, אבל אני רוצה להזכיר למכובדי אחמד טיבי שניים או שלושה אירועים שייתנו כיוון אחר לדיון הזה.

אורי סירקיס: אחד, סטודנטים שטסו לקייב, ושעה לפני הטיסה עדיין לא קיבלנו את זכות הטיסה מהשלטונות המקומיים, שאנו מגיעים עם אנשים עם קורונה וכו'.

אורי סירקיס: כמובן, לא יעלה על הדעת אירוע מהסוג הזה, שאחר כך נאלץ להתמודד עם חוק טיבי, ולשלם פיצוי לנוסעים, משום שהמראנו בחמש שעות איחור.

אורי סירקיס: אירוע נוסף, של אזרחים שרצו לטוס השבוע לרוסיה, ובשדה התעופה נתבשרו שהטיסה עבורם לא מתקיימת כי השלטונות ברוסיה החליטו לא לאשר להם להיכנס לארץ.

אורי סירקיס: יש לי הרבה מאוד דוגמאות כאלה.

אורי סירקיס: ישראייר לא מבקשת לשנות את החוק בשביל ניצול ציני.

אורי סירקיס: ישראייר פועלת לאורך כל משבר הקורונה, מבצעת טיסות לאילת בהיקפים שבשיא המשבר שמרה על שתי טיסות ביום, חילצה עד היום 7,500 נוסעים בעשרות טיסות חילוץ, אבל בצוק העתים ישראייר נדרשת כעת – ונדבר על נתונים:

אורי סירקיס: מחזור המכירות שלנו עומד על 320 מיליון דולר.

אורי סירקיס: אנחנו נדרשים להשיב ללקוחות 9 מיליון דולר.

אורי סירקיס: קיבלו מהאוצר את הזכות לקבל הלוואה בערבות מדינה של 75%.

אורי סירקיס: השלמנו את כל הפרוצדורה מול הבנקים.

אורי סירקיס: 9 מיליון דולר, זה מה שאנו נדרשים להשיב.

אורי סירקיס: הלוואת ערבות המדינה עומדת על 25 מיליון דולר.

אורי סירקיס: כלומר אם מחר אני ניגש לבנק ומושך את ההלוואה הזו, ואם לא תאשרו את החוק, אני משיב באותו יום ללקוחות 9 מיליון דולר.

אורי סירקיס: אגב, 9 מיליון דולר מתוך מחזור של 300 מיליון דולר מעידים על כך שהמכירות המוקדמות שלנו הן ספירות, הן לא נדרשות לממן את הפעילות השוטפת.

אורי סירקיס: הן פשוט ברמה המסחרית.

אורי סירקיס: לכן, אם אני נדרש מחר להשיב 9 מיליון דולרים מתוך 25 המיליון, נותרים במסגרת ההלוואה סדר גודל של 15 מיליון.

אורי סירקיס: אנחנו מושבתים תקופה ארוכה.

אורי סירקיס: אתמול ראש הממשלה הודיע שהטיסות תחודשנה רק ב-1 באוגוסט.

אורי סירקיס: לכן אני סבור, שעומדת בפני הממשלה או בפני משרד האוצר שתי אפשרויות: או לתת לנו אשראי נפרד עבור הכספים האלה, או יעניק לנו מענק כפי שקיבלו חברות תעופה אירופאיות וחברות בארצות הברית, או ננהג לפי חוק, אבל לא בטוח שנשרוד.

אורי סירקיס: זה לא איום אלא אלו עובדות.

אורי סירקיס: ברמה הפרקטית, ישראייר הקימה אתר ייעודי.

אורי סירקיס: אפשר לראות אותו.

אורי סירקיס: כל אחד שאנו חייבים לו כספים, עומדות בפניו שלוש אפשרויות, שלדעתי הן הוגנות, יותר מכל חברת תעופה אחרת.

אורי סירקיס: הראשונה, הוא יכול לקבל כספו מיידית – כמובן , בפרקטיקה של ה-90 יום.

אורי סירקיס: האפשרות השנייה, הוא יכול להשאיר את כספו ולעשות בו שימוש בתקופה מאוחרת בטיסות ישראייר, ואז הוא מקבל על כל 100 דולר – 125 דולר.

אורי סירקיס: האפשרות השלישית שעומדת בפניו: לא לקבל עכשיו החלטה, ואז הכסף שלו נושא ריבית, ובמקום 100 דולר הוא מקבל 115 דולר.

אורי סירקיס: אני חושב שזה פתרון הוגן, פתרון יצירתי ואמיץ, אבל אי-אפשר לבקש מאתנו מחר בבוקר להשיב 9 מיליון דולר מתוך הלוואה- -

יעקב מרגי: כדרכך אתה תורם לדיון.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: הסברת את עמדתך.

יעקב מרגי: תרמת לדיון בצורה מכובדת.

אורי סירקיס: משהו חשוב: חברות התעופה הזרות, שקיבלו סיוע כזה או אחר מהמדינות שלהן – הרי ישראלים נדרשים להיכנס לבידוד.

אורי סירקיס: אלא שהטיסות קיימות במערכת, ורשומים עליה אזרחים, והאזרחים, אומרים להם: אם אתם רוצים לטוס – בבקשה.

אורי סירקיס: יש טיסה, אתה יכול לטוס.

אורי סירקיס: מבחינתי אתה יכול לטוס מחר לניו יורק.

אורי סירקיס: אבל אם לא תטוס, כספך לא יושב לך, כי הטיסה קיימת, ומבחינתנו, אנחנו לא חייבים לך כלום.

אורי סירקיס: לכן כשמדברים על חובת הצרכן וכו', אני מבקש מכל האנשים המלומדים – אל תשפדו את החברות הישראליות.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: עו"ד דן פוגלמן.

דן פוגלמן: בוקר טוב לאדוני היושב-ראש ולכל חברי הכנסת.

דן פוגלמן: אני דן פוגלמן, יועץ משפטי של חברת אל על.

דן פוגלמן: אנחנו קודם כל חברה צרכנית שרוצה את טובת הצרכנים שלה.

דן פוגלמן: אנו מתבססים על הצרכנים שלנו, ולא רוצים לפגוע בלקוחות.

דן פוגלמן: אך יש לזכור שאנו מדברים על מצב חסר תקדים, משבר שלא היה בעולם התעופה עד היום מעולם.

דן פוגלמן: השמיים סגורים.

דן פוגלמן: סירקיס ציין, גם ראש הממשלה אמר אתמול, שאולי ב-1 באוגוסט השמיים ייפתחו, ופם אז – רק ליוון או לקפריסין.

דן פוגלמן: כבר כשהציעו את התזכיר אף אחד לא ידע כמה זמן יימשך המשבר, ולכן כתבו שהוראת השעה תהיה בתוקף כרגע עד סוף מאי עם סמכויות אורכה.

דן פוגלמן: כרגע חברת אל על מודממת.

דן פוגלמן: היינו טסים כארבעים טיסות ביום.

דן פוגלמן: היום אנו טסים רק טיסות מטען ועוד כמה טיסות ספציפיות.

דן פוגלמן: דיברו פה על חילוץ, אז גם אל על, אם איני טועה, ביצעה את מספר טיסות החילוץ הגדול ביותר ליעדים מאוד רחוקים שלא טסנו אליהם מעולם כמו קולומביה, אוסטרליה, פרו.

דן פוגלמן: אני רוצה להבחין בין נושא של החזרים לבין נושא של פיצוי.

דן פוגלמן: בהחזר, אנחנו עושים הכול ונעשה הכול, ואנחנו רוצים להחזיר את כל הכסף שהלקוחות רכשו אצלנו כרטיס ולא טסו.

דן פוגלמן: אנחנו לא טסים לא כי אנחנו החלטנו לא לטוס.

דן פוגלמן: חברות התעופה לא תטוס כי הן לא יכולות לטוס, וצריך לקחת את זה בהקשר של הוראת השעה והתיקון, שאנחנו מדברים פה על מצב מאוד חריג.

דן פוגלמן: לגבי מאי, היינו מציעים שכבר עכשיו לחוקק היום משהו שתאריך התוקף שלו פג, נראה לנו לא נכון, לכן היינו מבקשים להתייחס לתחולת הוראת השעה עד אוגוסט בשלב הזה.

דן פוגלמן: לגבי מתי מחזירים, גם ה-90 יום, גם ב-90 יום כבר איבדנו אותם, כי ככל שתקופת המשבר מתארכת, ואף אחד לא יודע מתי השמיים ייפתחו, אנחנו מודממים.

דן פוגלמן: כל המוקד סגור.

דן פוגלמן: העובדים בחל"ת, מעל 5,000 עובדי אל על לא נמצאים.

דן פוגלמן: אין לנו יכולת תפעולית להחזיר.

דן פוגלמן: לגבי סכומים, מחזור של אל על הוא בסביבות- - -

יעקב מרגי: כבר התקדמתם עם האוצר לגבי חבילת הסיוע?

דן פוגלמן: מול האוצר אנחנו בשיות כמה חודשים.

דן פוגלמן: אנחנו מדברים – וזה פורסם – מתווה אחד שמדברים עליו, של 400 מיליון דולר – מרבית הסכום מיועד להחזרים ללקוחות.

דן פוגלמן: כרגע יש אצלנו, וגם דיווחנו על זה, הכנסות מראש בגין מכירת כרטיסי טיסה ביותר מ-300 מיליון דולר, והלוואה היא סדר גודל של משהו כזה.

דן פוגלמן: זו הלוואה שניקח מבנק ישראלי, ותהיה בערבות מסוימת של המדינה במרביתה.

דן פוגלמן: ציין נציג רת"א משהו חשוב, שהדרישה שאנחנו היום, בשיא המשבר, שאין לנו כרגע כמעט שום הכנסות, הדבר משול לבנק שכל לקוחות הבנק ביום אחד מבקשים למשוך את כל הפיקדונות שלהם ביום אלד, שאלה כל ההכנסות שלנו, הן מראש.

דן פוגלמן: כמובן, אין בנק, חזק ככל שיהיה, לא ישראלי ולא זר, שיכול לעמוד בכך שהכסף שיש לו בקופה יספיק לכל ההחזרים לכל הלקוחות שלו.

דן פוגלמן: לגבי מה שקורה בחו"ל, יש מדינות כמו קנדה, ברזיל ואחרות, שאפשרו לחברות התעופה להציע שובר, במקום החזר כספי.

דן פוגלמן: קנדה, למשל, הציעה לאפשר שובר לתקופה של 24 חודשים, חלף החזר כספי, כי הם הבינו שחברות התעופה במצוקה תזרימית.

דן פוגלמן: אז חוץ מהמצוקה התזרימית יש פה גם עניין תפעולי - כרגע כמעט כל עובדי החברה בחל"ת - אין מי שיבצע את ההחזרים האלה.

דן פוגלמן: אנו מדברים על מאות-אלפי כרטיסי.

דן פוגלמן: כדי לסבר את האוזן - למשל, בחודש אפריל התנועה הרגילה בנתב"ג היתה אמורה להיות, כמו שנה שעברה, משהו כמו 2 מיליון נוסעים.

דן פוגלמן: בפועל עברו בנתב"ג, אם אני זוכר נכון, כ-9,000 נוסעים בלבד – לא לגבי אל על.

דן פוגלמן: עוד נקודה אחרונה.

דן פוגלמן: החברות הזרות סיימו מזמן את קבלת הסיוע המדינתי שלהן – לופטהנזה ב-9 ומשהו מיליון יורו, והחברות האמריקאיות מעל 5 מיליארד יורו.

דן פוגלמן: אנחנו עוד לא קיבלנו את הסיוע.

דן פוגלמן: לכן, אם החוק הוא חוק ישראלי, ואנחנו במגרש הביתי שלנו, משחקים בתנאים לא שווים, והחברות האחרות קיבלו את הסיוע ואנחנו עוד לא שם- -

יעקב מרגי: תחליטו איזה מתווה אתם רוצים – תקבלו את הסיוע.

יעקב מרגי: פשוט תחליטו.

דן פוגלמן: זה לא תלוי רק בנו.

דן פוגלמן: עוד לא השלמנו את המתווה מול האוצר.

דן פוגלמן: לגבי פיצוי, אמרו נציגי משרד התחבורה רת"א בצדק, שכבר היום בחוק הקיים חברות התעופה לא נדרשות לפצות ברגע שזה לא בשליטתם.

דן פוגלמן: ברור לכולם שהמשבר הזה לא בשליטתנו.

דן פוגלמן: אנחנו לא סגרנו את השמיים.

דן פוגלמן: אנחנו לא טסים בכלל.

דן פוגלמן: גם באיחוד האירופי ביטלו את חובת הפיצוי.

דן פוגלמן: אני לא מכיר עסק אחד בישראל שנאלץ גם לפחות על כך שהוא נפגע מהמשבר - את הלקוחות שלו.

דן פוגלמן: החזר ודאי נחזיר.

דן פוגלמן: את הפיצוי כבר היום בחוק, הדבר היחיד שביקש התזכיר לעשות – למנוע פסיקות סותרות של בתי משפט, שלא יהיו פסיקות שיחייבו פיצוי ופסיקות שלא.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אני חושב שפחות או יותר מיצינו את הדיון המקדים.

יעקב מרגי: נתנו ביטוי כמעט לכל הדעות.

יעקב מרגי: לפני שאסכם, אני רוצה לעדכן את הנציגים ואת החברים שבאו לדיון, מה הולך להיות.

יעקב מרגי: היום לא נתחיל הקראה.

יעקב מרגי: הדיון הבא יהיה כולו הקראה.

יעקב מרגי: לכן היום נמצה עוד התייחסויות קטנות.

יעקב מרגי: ניתן לנציגי משרד התחבורה להגיב, אם ירצו, לדברים שנאמרו כאן, ונתקדם.

יעקב מרגי: בבקשה.

אנטאנס שחאדה: אם יש כבר תביעות ודרישות בבתי משפט לפיצוי – המתווה שהציג מנכ"ל ישראייר מאוד מעניין.

אנטאנס שחאדה: החברה מיוזמתה יש לה מסלול לפיצוי של הלקוחות, ואם החברות מציעות פיצוי הוגן, אני לא חושב שיפנו לדרישת פיצוי או לתרופה משפטית.

יעקב מרגי: אבל גם הוא ירצה לעגן בחקיקה, כי לא כל הלקוחות ירצו להסכים לפיצוי שהוא מציע.

אנטאנס שחאדה: רציתי לשאול אם יש נתונים למישהו לגבי תביעות משפטיות.

יבגני סובה: אבל מנכ"ל ישראייר אמר את הנתון: 9 מיליון.

יבגני סובה: כי אנחנו לא יודעים כמה כסף חייבת, למשל, אל על.

יעקב מרגי: הוא נתן את הנתון.

יבגני סובה: החובות שלה 300 מילון דולר?

יעקב מרגי: כרגע חבילת הסיוע לאשראי מדוברת על 300 מיליון דולר, שכולה מיועדת להחזר.

יעקב מרגי: מתקנים אותי – המתווה – 400 מיליון דולר.

יעקב מרגי: ההחזר – 300 מיליון דולר.

אחמד טיבי: מכובדי, תיקון למה שאמר נציג אל על: נציבות התעופה באירופה, הנציבה של התחבורה, גב' ולין, אמרה מפורשות שיש חובת השבה.

אחמד טיבי: היועץ שלי שהיה בזום ציין לי את זה.

דן פוגלמן: אפשר להתייחס בבקשה?

דן פוגלמן: לחבר הכנסת טיבי – לכן עשיתי הבחנה בין החזר לבין הפיצוי.

דן פוגלמן: ההחזר באירופה זה מה שמדבר עליו טיבי.

דן פוגלמן: הפיצוי, גם באירופה הכירו שאין מה לשלם פיצוי, כי זה לא בשליטת חברת התעופה.

יעקב מרגי: יש הבדל בין פיצוי להחזר התשלום.

תמר זנדברג: החוק מדבר על החזר.

יעקב מרגי: בבקשה, עו"ד אריה לוי.

אריה לוי: רציתי להתייחס בבקשה לדברים שאמר חבר הכנסת אחמד טיבי, לפיהם חברות התעופה מנצלות את המצב, ומבקשות להאריך את הזמנים מ-8 שעות ל-12 שעות.

אריה לוי: חבר הכנסת טיבי, בכל הכבוד – אף אחד לא מנצל את המצב.

אריה לוי: המצב הוא לא נורמלי.

אריה לוי: הוא לא רגיל.

אריה לוי: חברות התעופה מביאות בחשבון, שיש מצב שבו זמן הכנת הנוסעים לטיסה כתוצאה מבדיקות רפואיות, קבלת אישורים לטיסה, ייארך זמן רב.

אריה לוי: בנוסף, אתם, חברי הכנסת, חייבים – לכם צריך להיות אינטרס, להגן על הצרכן בכך שחברות התעופה לא תהיינה בלחץ זמנים.

אריה לוי: למה הכוונה – כרגע, במצב שאנו נמצאים בו, שיש מגפה, ונהיה אחרי או לפני מגפה, יש לחטא את המטוסים.

אריה לוי: זה זמן נוסף שלא היה במצב הרגיל.

אריה לוי: אלה מועדים שייקח זמן לחברות התעופה להכין את הטיסות.

אריה לוי: אנו לא יודעים מה תהיה הרגולציה במדינות זרות של הכנת נוסעים לטיסה או חיטוי מטוסים.

אריה לוי: אז זה לא ניצול מצב.

אריה לוי: אלה נסיבות לא רגילות, לא נורמליות, ועליכם כחברי כנסת לדאוג לבריאות הציבור, שהמצב בטיסות לא יהיה קטסטרופלי ולא יהיה, בגלל שצריך 8 שעות להעלות נוסעים לטיסה, ואחר כך כל הנוסעים יידבקו.

אריה לוי: אני מייצג את חברות התעופה הטורקיות, היווניות וחברה ממלטה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: בבקשה.

ישי דון יחיא: רק לתת פה את התגובה שלנו לחלק קטן מהדברים שנשמעו.

ישי דון יחיא: כמובן, נתייחס בהרחבה כשנתחיל את ההקראה ונדבר לפרטי-פרטים.

ישי דון יחיא: ראשית, אני מזכיר – אין חולק שהחוק הזה מאוד חשוב, שאנו שמחים שהוא בספר החוקים של מדינת ישראל.

ישי דון יחיא: הוא עשה סדר בענף בתחום מאוד משמעותי.

ישי דון יחיא: אני לא יודע אם לקרוא לו חוק טיבי או חוק שירותי תעופה.

ישי דון יחיא: בכל שם שהוא, הוא חוק משמעותי, חשוב, ואנחנו שמחים על קיומו.

ישי דון יחיא: מדובר בהוראת שעה שנועדה למצב מאוד יוצא דופן, שכולנו מסכימים שאנו נמצאים בו כרגע.

ישי דון יחיא: לגבי מה שקורה בעולם – עשינו בדיקה רחבה של הדברים שקורים בעולם.

ישי דון יחיא: לכל מדינה יש המצב של עצמה באופן ייחודי.

ישי דון יחיא: האיחוד האירופי הוציא חוות דעת שמרכיב הפיצוי לא ישולם בתקופת הקורונה, שזה מוגדר ככוח עליון, ואכן הוציא חוות דעת שהחזר התמורה נשאר על כנו במסגרת קבועי הזמן שנשארים בחוק עצמו.

ישי דון יחיא: אני יודע שיש מדינות באירופה שמערערות על קביעת הנציבות הזו.

ישי דון יחיא: נכון לרגע זה, לא הצלחתי לקבל מידע מדויק.

ישי דון יחיא: יש פוליטיקה פנימית באיחוד, אבל יש מדינות מאוד משמעותיות באיחוד שדוחפות לנושא של קבלת ואוצ'ר כחליף להשבת התמורה שיש בחוק היום, אבל יש מדינות אחרות, כמו קנדה וברזיל, שהלכו הרבה יותר רחוק מאתנו וקבעו שבכלל יש ואוצ'ר, אפילו במקרה של השבת תמורה ל-24 חודש, ורק אחרי שפוקע הוואוצ'ר, רק אז הנוסע יכול לקבל כספו בחזרה.

יבגני סובה: ישקלו את זה ל-24 חודש?

יבגני סובה: כי אמרת: רק סוף 2020.

ישי דון יחיא: לא, זו ההצעה שלנו, וגם לגבי רכיב מאוד ספציפי.

ישי דון יחיא: נרחיב על זה כשנגיע לפרטים, אבל פה אני מדבר שחלק מהשבת תמורה, בלי קשר - אפילו במקרה של ביטול טיסה, יש מדינות שהלכו באופן גורף על ואוצ'ר.

ישי דון יחיא: אנחנו הצענו פה משהו שהוא פחות קיצוני מזה.

ישי דון יחיא: מרחף פה מעל הדיון הנושא של מה המדינה עושה במסגרת המשא ומתן מול חברות התעופה הישראליות.

ישי דון יחיא: אני חבר בצוות, האוצר מוביל את זה – סמכויות של האוצר.

ישי דון יחיא: באופן אישי אני חבר בצוות.

ישי דון יחיא: אני מכיר את זה לפני ולפנים – לצערי אפילו יותר מדי מקרוב.

יעקב מרגי: תוכל לומר לנו מתי המשא ומתן עם אל על יסתיים?

יעקב מרגי: יש לצדדים עניין שהוא יסתיים?

ישי דון יחיא: למדינת ישראל יש המון עניין שיסתיים.

יעקב מרגי: אנחנו מרגישים בהולים לאור המצב.

יעקב מרגי: גם בדיון הקודם וגם עכשיו אנחנו בהולים, לאור המצב הנשימתי הקשה של החולה.

יעקב מרגי: האוצר לא נראה לי רוצה.

יעקב מרגי: אולי אתה כגורם שלישי.

ישי דון יחיא: אני לא עובד באוצר, לא מקבל משכורת מהאוצר.

ישי דון יחיא: אני עובד רשות התעופה האזרחית.

ישי דון יחיא: אני לא חושב שיש חברה במשק שכל כך הרבה גורמים, הכי בכירים במשרד האוצר וגם בממשלה, השקיעו בדיונים מול אל על.

ישי דון יחיא: כרגע יש הצעה על השולחן, שבעיניי היא מאוד טובה לחברה.

ישי דון יחיא: ההצעה הרשמית שעל השולחן, חתום עליה מנכ"ל משרד האוצר היוצא.

ישי דון יחיא: החברה עדיין לא השיבה.

ישי דון יחיא: כרגע מי שמעכב את הדברים זה לא המדינה.

יעקב מרגי: אמר את זה עורך הדין.

יעקב מרגי: ניסה לומר משהו אחר, אבל אמר שהוא מעכב.

ישי דון יחיא: אם הייתי אומר לי בפברואר שנגיע ליוני ועדיין נמשיך - לא הייתי מאמין.

ישי דון יחיא: העניין הזה יצטרך להיחתך לכאן או לשם.

יעקב מרגי: החשש שלי נשאר סביר.

ישי דון יחיא: האוצר הגיש לנו תוכנית עסקית - המדינה רצתה לראות מה נעשה עם הכספים.

ישי דון יחיא: הנושא של ההחזר הכספי ללקוחות, כפי שצוין פה – אין אף כוונה לאף אחד, בטח לא במדינה, שחברות התעופה לא יחזירו בסופו של יום את הכסף.

יבגני סובה: לשקול את ההצעה הזאת לגבי האשראי, שאם כבר מכניסים את הכסף מהמדינה לחברות אשראי, תגידו כמה אחוזים צריך לפצות, בלי קשר לפיצוי.

יבגני סובה: תשקלו אולי להכניס את זה לחקיקה הזו, כי אם אדם מחזיר את הכסף בעוד 90 יום, תעשו את זה.

יבגני סובה: זה כמו ללכת לבנק, לקחת הלוואה לשלושה חודשים ולהחזיר עוד שלושה חודשים.

יבגני סובה: כמה בנק ייקח - 5%? 6%?

יבגני סובה: פחות או יותר.

יבגני סובה: אז תכניסו את זה לחקיקה.

יבגני סובה: זה גם ייראה טוב יותר למען האזרח הפשוט.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אני רוצה לומר לחברים ולאורחים: הליך החקיקה יינתן תוך מתן מענה אחראי לסיוע לחברות התעופה לשרוד את המשבר הנוכחי אל מול הממשלה והאוצר תוך שנמירה על האינטרס של הצרכן.

יעקב מרגי: כנראה, נעשה את הבלתי ייאמן וניצור כאן איזון ראוי בין שני הצרכים האלה.

יעקב מרגי: במקרה הזה, הם לא מתנגשים.

יעקב מרגי: יש למצוא את האיזון הראוי במצב הנוכחי הרגיש, העדין הזה שנקלענו אליו ללא תכנון תוקדם.

יעקב מרגי: תודה רבה, הישיבה נעולה.