ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 23, פרוטוקול מספר 4, 2020-06-09 09:30

רם שפע: בוקר טוב גם לחבריי חברי הכנסת, לצוות הנפלא של ועדת החינוך, התרבות והספורט ולכל מי שאיתנו בזום.

רם שפע: נתחיל עם חברת הכנסת אורלי פרומן בהצעה לסדר ואחרי זה כמה דברי פתיחה.

אורלי פרומן: בוקר טוב.

אורלי פרומן: קודם כל, אני שמחה שאנחנו מקיימים את הישיבה בנושא הזה בוועדה הזו.

אורלי פרומן: אבל היו מתוכננות להיות היום שתי ישיבות.

אורלי פרומן: אני יודעת שאנחנו בשבוע מיוחד לאור מקרי הקורונה, אבל בואו נחשוב בהיגיון: הרי חברי הוועדה שהיו אמורים לבוא לדיון הזה, מה זה משנה אם יושבים שעה וחצי בדיון או יושבים שעתיים וחצי בדיון על שני נושאים שונים?

אורלי פרומן: כל השאר ממילא נמצאים בזום.

אורלי פרומן: קשה לי שלא לחבר, לצערי, את העניינים הפוליטיים לכאן כי אני אזכיר שהנושא של הישיבה השנייה היה צריך להיות השפעת הפרדת משרדי הממשלה על החינוך הבלתי פורמלי.

אורלי פרומן: זה צורם כי אנחנו פה, חברי הוועדה פה.

אורלי פרומן: כל ענייני הקורונה לא תקפים בעניין הזה ולא היו תקפים וגם לא היו מבטלים את הנושא של איכות הסביבה בוועדה.

אורלי פרומן: זה לא לעניין.

אורלי פרומן: זה צורם.

אורלי פרומן: אני מוחה נגד העניין הזה.

רם שפע: בסדר גמור.

רם שפע: אני אתייחס ואגיד שאין לך ממה לחשוש.

רם שפע: לא במקרה הנושא הזה עלה פה – הוא חשוב לי ובוער בי בלי שום שאלות של קואליציה או אופוזיציה.

רם שפע: אנשי החינוך בישראל מוטרדים מאוד מהפיצול.

רם שפע: דיברתי גם עם השר אלקין שיעשה מאמצים גדולים כדי להגיע לדיון שאני מקווה מאד שיתקיים כבר בשבוע הבא.

רם שפע: אין שום סיכוי שאוותר על העיסוק המעמיק מאוד בנושא הזה – הוא נוגע לי אישית והוא חשוב לקהילת החינוך בישראל.

משה אבוטבול: מובן ומקובל, אבל תגידו.

משה אבוטבול: יצא שהגעתי היום בשעה 09:30 כי לא הודיעו שזה ב-10:30.

רם שפע: הודענו.

משה אבוטבול: גם לא הודיעו שמשתנים הנושאים.

משה אבוטבול: אני צריך להיות היום ב-4 ועדות.

רם שפע: נעשה בדיקה.

רם שפע: בגדול אני סומך על אנשי צוות הוועדה, גם עברנו על זה אתמול.

רם שפע: כל השינויים של השבוע עודכנו, כל חברי הכנסת של הוועדה קיבלו עדכון.

רם שפע: אבל זה לא לעכשיו.

רם שפע: שוב שלום לכל מי שנמצא איתנו בזום.

רם שפע: אני שמח לפתוח את ישיבת ועדת החינוך בנושא חינוך סביבתי, בעקבות יום הסביבה שמתקיים בכנסת.

רם שפע: אני מציין לטובה את חברת הכנסת מיקי יחימוביץ' שביחד איתה חשבתי על הדיון הזה.

רם שפע: לצערנו, היא גם נמצאת בדיון מקביל ממש בזמן הזה בוועדת הפנים והגנת הסביבה וכמובן עוסקת בנושאי סביבה מההיבטים שלה.

רם שפע: אבל ראו את רוחה שורה פה ואותנו כשותפים עמוקים לנושא.

רם שפע: אני לא רוצה להכביר במילים על הזיקה האישית שלי לעולם הסביבה, אבל חשוב לי להגיד, גם כקיבוצניק שהטבע והסביבה הם חלק מהחיים שלו, וגם בעוד הרבה אלמנטים אחרים של החיים שלי אני מרגיש קשור מאוד לנושא כמורה שהתחיל את לימודיו בסמינר הקיבוצים בחינוך סביבתי עם ערן בן ימיני שהיום עומד בראש "חיים וסביבה" והיה מורי ורבי בנושאים האלה ואני מרגיש זיקה עמוקה לנושא.

רם שפע: אני מודה שבחיינו העמוסים, לא תמיד אנחנו מצליחים לחיות לפי כל האלמנטים שבהם אנחנו מאמינים, אבל לפחות בלב וגם בכל מיני מעשים בעבר – שלא נרחיב עליהם עכשיו – אני מרגיש קרוב לנושא.

רם שפע: השרה גילה גמליאל, לשמחתי הרבה, תכבד אותנו בנוכחותה בסביבת שעה 11:00.

רם שפע: אני שמח מאוד על כך.

רם שפע: דיברנו אתמול, היה לה חשוב להגיע ובאופן כללי חשוב לה מאוד להתייחס בהרחבה לנושא החינוך במשרד החשוב שבו היא יושבת.

רם שפע: מכבר אות נו גם גיא, מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה.

רם שפע: נשמח לפתוח איתך.

רם שפע: בוקר טוב לך.

רם שפע: בינתיים אסף יזדי, סמנכ"ל בכיר שלטון מקומי, אתה נמצא איתנו?

קריאה: הוא לא התחבר.

רם שפע: מישהו שנמצא איתנו בזום יכול להגיד מילה כדי לוודא שהסאונד שלנו בחדר עובד?

קריאה: שומעים מעולה.

רם שפע: אוקיי.

רם שפע: זיוית לינדר, מנהלת אגף חינוך וקהילה, נמצאת איתנו?

רם שפע: האם עירית הייטנר, מנהלת תחום חינוך והכשרה במשרד האנרגיה, נמצאת?

גיא סמט: אני מקווה שעכשיו אנחנו איתכם ושאתם שומעים אותי.

רם שפע: בסדר גמור.

רם שפע: עירית, סליחה, אנחנו כמובן נחזור אלייך.

רם שפע: בוקר טוב, גיא.

רם שפע: אתה שומע אותנו?

גיא סמט: התחום של החינוך הסביבתי הוא בהחלט תחום שהשרה סבורה שהוא אחד הנושאים המרכזיים והחשובים ביותר בקדנציה – היא תרחיב הנושא כשהיא תעלה בשעה 11:00.

גיא סמט: המשרד מקצה, ביחס לכל משרד ממשלתי אחר, סכומים נכבדים מאוד לחינוך.

גיא סמט: אנחנו מדברים על כ-30 מיליון שקל לשנה שאנחנו מקצים לנושא החינוך.

גיא סמט: בהמשך תשמעו מהשרה סקירה.

גיא סמט: יש לנו עבודה ארוכת שנים יחד עם אנשי משרד החינוך – עם חני, עם קשת, שנמצאות כאן, אנחנו נעזרים בהן – ועובדים בשיתוף פעולה בין משרדי לאורך השנים האחרונות.

גיא סמט: אנחנו שמחים על עצם קיום הדיון, שהוא דיון חשוב מבחינתנו, על החינוך הסביבתי וזה בטח אחד הדיונים הראשונים בוועדות.

גיא סמט: אנחנו בטוחים שאם אנחנו רוצים להגיע להישגים סביבתיים, לטפל בשינויי אקלים, לטפל בדפוסי הפסולת – אנחנו חייבים להתחיל מרמת הגן לטפל בחינוך הסביבתי.

גיא סמט: כך גם השרה סבורה, אבל אני אשאיר לה את הבמה להרחיב על זה.

רם שפע: תודה.

רם שפע: אחרי זה יהיה לנו גם קצת זמן לשאלות אליך, אבל ניתן קודם לשרה ולנוכחים הנוספים להגיע ולדבר.

רם שפע: תודה רבה לך.

רם שפע: עירית ממשרד האנרגיה, מנהלת תחום חינוך והכשרה נחזור אלייך, בוקר טוב.

עירית הייטנר שעיו: אנחנו מכירים את הנתון ש-30% מצריכת החשמל היא במגזר הביתי, כאשר הצריכה הזאת, אם מתייחסים אליה פר נפש, היא הולכת וגדלה עם השנים.

עירית הייטנר שעיו: לכן המטרה המרכזית של התוכנית החינוכית שלנו היא להפחית את צריכת החשמל במגזר הביתי.

עירית הייטנר שעיו: אנחנו עושים את זה במספר אמצעים, אבל אחד האמצעים המרכזיים מבחינתנו הוא חינוך.

עירית הייטנר שעיו: הייעוד שלנו הוא לשנות את הרגלי הצריכה, את ההתנהגות של התלמידים, גם בבית הספר, גם בקהילה וגם בבית.

עירית הייטנר שעיו: אנחנו מתייחסים לתלמידים בתור הצרכנים העתידיים שלנו.

עירית הייטנר שעיו: יש לנו תוכנית חינוכית שנקראת "אנרגיה בראש אחר", היא בשיתוף מלא עם משרד החינוך.

עירית הייטנר שעיו: את החומרים פיתחו בשבילנו באוניברסיטת תל אביב.

עירית הייטנר שעיו: היא מיועדת לכיתות א' עד ט' ויש לנו כל מיני רבדים של התוכנית.

עירית הייטנר שעיו: אנחנו מתחילים, קודם כל, בשימוש היום-יומי בחשמל במשק הבית: אם זה תאורה בחדר, בבית הספר, מערכות איקלום, מיזוג אוויר.

עירית הייטנר שעיו: אנחנו עוסקים בנושא של אנרגיה לתחבורה, מה המשמעות וההשלכות של תחבורה ציבורית מול תחבורה פרטית.

עירית הייטנר שעיו: אנחנו מתייחסים, כמובן, גם להשלכות הכלכליות והסביבתיות: מה זה אומר כשאנחנו צורכים אנרגיה.

עירית הייטנר שעיו: אנחנו מתייחסים לממשקים שבין מים לאנרגיה, מים כמקור אנרגיה מתחדש – גם חיסכון במים, כמובן – וגם האנרגיה הנצרכת בהפקת מים.

עירית הייטנר שעיו: ממש חבל לי שאתם לא רואים את המצגת, אבל אם תחפשו בגוגל "אנרגיה בראש אחר" מיד תגיעו לאתר שלנו.

יהודית גידלי: אם היא הייתה שולחת כמו שצריך מראש, היתה לנו את המצגת.

עירית הייטנר שעיו: שלחתי מראש.

עירית הייטנר שעיו: שלחתי מראש את המצגת ואמרו לי שאני אצטרך להעלות אותה.

רם שפע: היא שלחה, היא קיימת פה, פשוט אנשי הזום לא - - -

יהודית גידלי: - - - לכל אחד מהח"כים יש את המצגת.

עירית הייטנר שעיו: המצגת נשלחה אתמול.

עירית הייטנר שעיו: אם מישהו יכול להעלות אותה, אז בשמחה.

רם שפע: אפשר להעלות אותה רק דרך המחשב המרכזי.

רם שפע: עירית, אנחנו רואים את המצגת.

עירית הייטנר שעיו: מעולה.

עירית הייטנר שעיו: אתם רואים את השקף הראשון שלה עם הילדה החמודה?

רם שפע: כן.

רם שפע: יסלחו לנו האנשים שבזום שהם לא רואים את המצגת, היא יפה מאוד.

רם שפע: אנחנו עובדים על זה.

עירית הייטנר שעיו: אני ממליצה לחפש בגוגל "אנרגיה בראש אחר" – זה הדבר הראשון שעולה – ולראות אותה.

עירית הייטנר שעיו: כולם יכולים אפילו לחפש תוך כדי הדיון מבחינתי.

עירית הייטנר שעיו: אפשר לעבור לשקף השני שמדבר על התחומים שהזכרתי עד עכשיו ואנו עוסקים בהם.

עירית הייטנר שעיו: בשקף הבא יש עוד אחד מהנושאים המרכזיים שאנחנו עוסקים בהם: הנושא של אנרגיות מתחדשות.

עירית הייטנר שעיו: מקורות אנרגיה בכלל וגם אנרגיות מתחדשות ומקורות אנרגיה אחרים.

עירית הייטנר שעיו: אנחנו מדגישים את היתרונות והחסרונות של כל אחד ממקורות האנרגיה.

עירית הייטנר שעיו: אנו רוצים גם לתת לתלמידים חומר למחשבה על היתרונות והחסרונות ואיך המשק מוכן להתנהל.

עירית הייטנר שעיו: כל זה נעשה באתר שעמותת "סנונית" פיתחה עבורנו.

עירית הייטנר שעיו: אם הנחתום יכול להעיד על עיסתו, אז באמת זה אתר יפה מאוד, מושקע מאד.

עירית הייטנר שעיו: עיבדנו את החומרים של אוניברסיטת תל אביב עשתה לנו ליחידות מתוקשבות.

עירית הייטנר שעיו: זה אמור להיות משהו ידידותי מאוד גם לתלמידים וגם למורים.

עירית הייטנר שעיו: מתוך ההבנה שאנחנו צריכים להנגיש את החומר כמה שיותר למורים, פיתחנו גם מדריך למורה.

עירית הייטנר שעיו: יש לנו את המדריכים הגדולים והכבדים והרציניים, אבל פיתחנו משהו ידידתי מאוד שאומר כמה זמן צריך להשקיע בזה, איך זה מתקשר לתוכנית הלימודים, מה היכולות והכישורים שמתפתחים תוך כדי הדברים.

עירית הייטנר שעיו: ככה זה זכוה להצלחה עם המורים.

עירית הייטנר שעיו: בשקף הבא תראו עוד דבר מרכזי שעשינו: ערכת דגמים.

עירית הייטנר שעיו: יש לנו ערכת דגמים פיזית, אמיתית.

עירית הייטנר שעיו: זה ארגז גדול במשקל של 11 ק"ג.

עירית הייטנר שעיו: עד היום היא חולקה ל-700 בתי ספר, כמובן רק אחרי הדרכה על הערכה.

עירית הייטנר שעיו: הערכה עוסקת גם בהתייעלות באנרגיה.

עירית הייטנר שעיו: מי שרואה יכול לראות שיש לנו, לדוגמה, ערכה של נורה חסכונית מול נורת ליבון.

עירית הייטנר שעיו: אפשר לראות מה צריכת החשמל של כל אחת מהנורות, כמה חום כל אחת מהנורות מפיקה.

עירית הייטנר שעיו: יש לנו ערכה של אנרגיה מתחדשת: יש לנו פרוז'קטור שמדמה את השמש ואפשר לראות איך אנרגיית השמש מומרת לאנרגיה אקוסטית ואנרגיה מכנית ואנרגיית אור.

עירית הייטנר שעיו: יש לנו יחידה שמראה קירות עם בידוד מסוגים שונים.

עירית הייטנר שעיו: יש על הקירות מד-טמפרטורה שמראה איך כל קיר מתחמם באופן שונה מהפרוז'קטור שמדמה את השמש.

עירית הייטנר שעיו: יש לנו ערכות של מים כמשאב באנרגיה - - -

רם שפע: אני רוצה להיות רגיש לשאר האנשים בזום שלא רואים את כל המצגת ומבקש לא לצלול עמוק לתוך הנושאים עצמם אלא להראות בפרספקטיבה רחבה מבחוץ.

רם שפע: ספרי לנו על התוכנית – יכול להיות שאמרת ואני פספסתי – כמה תלמידים מקבלים אותה, מה התקצוב שלה והאם היא בצמיחה או בסטגנציה ביחס לכמות התלמידים שעוברים אותה בכל שנה.

עירית הייטנר שעיו: בסדר.

עירית הייטנר שעיו: ערכת הדגמים שסביבה אנו בונים את ההקשר של התוכנית, חולקה ל-700 בתי ספר בארץ.

עירית הייטנר שעיו: אפשר לעשות תחשיבים שמדובר בעשרות אלפי תלמידים שעובדים איתה.

עירית הייטנר שעיו: יש לנו גם מדריכות מחוזיות של משרד החינוך שלמעשה מטמיעות את התוכנית בשטח.

עירית הייטנר שעיו: מבחינת התקציבים, יחסית למשרד החינוך אנחנו צנועים יותר.

עירית הייטנר שעיו: מדובר במיליונים בודדים בשנה.

עירית הייטנר שעיו: התוכנית בפירוש לא בסטגנציה.

עירית הייטנר שעיו: אנחנו הולכים ומגדילים אותה ויש לנו כל מיני יעדים חדשים להמשיך איתה.

עירית הייטנר שעיו: אני אספר שעכשיו אנחנו מקדמים מאוד את הנושא של בניה מאופסת אנרגיה.

עירית הייטנר שעיו: אנחנו מקדמים אותו במשרד.

עירית הייטנר שעיו: אנחנו גם מקדמים אותו דרך התוכנית.

עירית הייטנר שעיו: בניה מאופסת זו אפשרות טובה להראות את הצריכה של האנרגיה מול הייצור שלה.

עירית הייטנר שעיו: עשינו עכשיו חידון של בית ספר מאופס אנרגיה כדי להנגיש לתלמידים את הנושא של איפוס אנרגיה בבית הספר שלהם.

עירית הייטנר שעיו: ברוב בתי הספר בישראל כבר יש מערכות PV או יהיו.

עירית הייטנר שעיו: יש לנו עכשיו פרויקט גדול מאוד עם מפעל הפיס ש-140 רשויות ויישובים יקבלו תקציב להתקנת PV.

עירית הייטנר שעיו: רוב מערכות ה-PV ברשויות המקומיות במבני ציבור הן בבתי ספר.

עירית הייטנר שעיו: תוך כמה שנים, לרוב בתי הספר בישראל יהיו מערכות PV על הגג.

עירית הייטנר שעיו: חשוב לנו מאוד שזה לא יהיה שקוף לתלמידים.

עירית הייטנר שעיו: חשוב שהתלמידים יוכלו להשתמש במידע הזה.

עירית הייטנר שעיו: לכן אנחנו מעבים את החומרים שאנחנו קוראים להם בית ספר מאופס, שמראים את ייצור האנרגיה על הגג מצד אחד ואת צריכת האנרגיה בבית הספר מצד שני.

עירית הייטנר שעיו: יש לנו תוכנית משותפת עם המועצה לבנייה ירוקה ומשרד החינוך והמשרד להגנת הסביבה – עם זיוית וחני שנמצאות פה.

עירית הייטנר שעיו: אנחנו נבחר כפיילוט 10 בתי ספר שיש להם מערכות PV ונסייע להם לעשות תוכנית איך אפשר לאפס את צריכת האנרגיה בבית הספר.

עירית הייטנר שעיו: בטווח הארוך אנחנו גם מקווים לעזור להם לממש את זה, ככה שבישראל יהיו בתי ספר שמאופסים מבחינת צריכת האנרגיה.

עירית הייטנר שעיו: כלומר, שייצור האנרגיה שלהם מתקזז עם צריכת האנרגיה שלהם.

רם שפע: צר לי בשביל שאר האנשים שלא ראו את המצגת.

רם שפע: אני מקווה שבהמשך הישיבה נצליח לסדר אותה.

רם שפע: אני מוכרח להגיד שזה נראה מרשים.

רם שפע: אני אגיד בשביל הנוכחים שאולי לא יצא להם להיות בוועדות רבות, שמטבע הדברים, בראשית הדיון המשרדים מציגים את הדברים הטובים שקורים בחינוך הסביבתי.

רם שפע: אני מקווה שאחרי זה נשמע גם על האתגרים מכיוון שישנם כמה שאפילו אני יודע עליהם אישית.

רם שפע: בינתיים נישאר ברוח הטובה של התוכנית היפה הזו שנדמה לי שהיא מאוד מעמיקה.

רם שפע: תודה רבה לך, עירית.

רם שפע: נשמח לשמוע את משרד החינוך.

רם שפע: ודאי גם למשרד החינוך יש דברים טובים לומר.

רם שפע: אחרי זה נמשיך.

רם שפע: חני פלג, מרכזת ומובילה חינוך לקיימות, בוקר טוב גם לך.

חני פלג: אני רוצה לבקש שגילמור קשת, הממונה במזכירות הפדגוגית על אגף מדעים א', תפתח ואני אמשיך.

רם שפע: גילמור קשת, את נמצאת איתנו?

גילמור קשת מאור: שלום רב, אני מנהלת אגף מדעים במזכירות הפדגוגית במשרד החינוך.

גילמור קשת מאור: אני שמחה לספר לכם על הפעולות שאנחנו עושים.

גילמור קשת מאור: אנחנו שמחים תמיד לשיתופי פעולה עם המשרדים האחרים, אבל לב הפעילות שלנו קשור לתוכניות לימודים ואני אתחיל בזה.

גילמור קשת מאור: למשרד החינוך יש מערך שעוסק בחינוך הסביבתי.

גילמור קשת מאור: הוא אומנם יושב באגף מדעים, אבל הוא יוצר בצורה יפהפייה שיתופי פעולה בכל רחבי מערכת החינוך ובאופן מאוד עמוק ורחב גם עם משרדי ממשלה אחרים וגם עם גורמי חוץ כמו הרשת הירוקה ועוד.

גילמור קשת מאור: הנושאים הסביבתיים נלמדים בתוכניות הלימודים גם במקצועות ליבה ובחירה.

גילמור קשת מאור: התפיסה הכללית היא לקדם יידע שמשולב במיומנויות וערכים של קיימות, פיתוח של תובנה סביבתית.

גילמור קשת מאור: לדוגמה, במקצוע מדע וטכנולוגיה שלמדים אותו כמיליון וחצי תלמידים – זה מקצוע ליבה מגן עד כיתה ט' – מופיעים נושאים סביבתיים בנקודות שונות של הלימודים.

גילמור קשת מאור: כלומר, הם מופיעים בצורה ספירלית, בין אם זה בתוך התחומים, כמו נושאים שקשורים לאנרגיה ונושאים שקשורים ליצירה של חומרים.

גילמור קשת מאור: אנחנו משתמשים בדוגמאות ממש בתוך תוכנית הלימודים.

גילמור קשת מאור: למשל, כשמלמדים בכימיה איך נוצרים חומרים חדשים, נותנים את הדוגמה של יצירת מתאן.

גילמור קשת מאור: וכמובן בתחום האקולוגיה.

גילמור קשת מאור: כל זה במדע וטכנולוגיה.

גילמור קשת מאור: גם בחטיבה העליונה התחום הסביבתי מופיע בצורה נרחבת.

גילמור קשת מאור: יש גם מקצוע ייחודי של מדעי הסביבה וגם בתחומים השונים, לדוגמה, בביולוגיה, שהוא מקצוע הבחירה הגדול ביותר – לומדים אותו 60 אלף תלמידים בכל שנה ברמת 5 יחידות ועוד 36 אלף ברמת יחדה אחת – לומדים אקולוגיה, לומדים על המגוון הביולוגי בהקשרים של סביבה.

גילמור קשת מאור: גם במדעי כדור הארץ, בחקלאות, בכימיה, בפיזיקה, אזרחות, אפילו במתמטיקה, באנגלית ואפילו במקצועות כמו תושב"ע ושפה מופיעים תכנים סביבתיים.

גילמור קשת מאור: מקצוע שבו נושא הסביבה הוא מאוד משמעותי הוא גיאוגרפיה.

גילמור קשת מאור: קרוב ל-20 תלמידים בכל שנה לומדים גיאוגרפיה.

גילמור קשת מאור: כמו שאמרתי, במדעי הסביבה זה העיסוק שלו.

גילמור קשת מאור: מקצוע מדעי הסביבה מתקיים ברמה של 5 יחידות.

גילמור קשת מאור: חשוב לנו מאוד להעמיק את התכנים הסביבתיים, לעדכן אותם, לתת מקום בתכנים הסביבתיים למשבר האקלים.

גילמור קשת מאור: זו אחת הסיבות שבשלה פתחנו בשנה שעברה תוכנית של יחידה אחת שמשתלבת עם חובת המדעים בכיתה י', אם אתם מכירים, והיחידה הזו תתמקד במשבר האקלים.

גילמור קשת מאור: היא מצטרפת לתוכניות הקטנות יותר של ההשכלה הכללית, כמו התוכנית "מניעים את הגלגל", תוכניות בשיתוף משרד האנרגיה, משרד ראש הממשלה וכמובן עם המשרד להגנת הסביבה.

גילמור קשת מאור: חשוב לנו להכניס את התכנים של החינוך הסביבתי בכמה רמות.

גילמור קשת מאור: גם ברמת מקצועות הליבה וגם ברמה של מקצועות ותוכניות ייחודיות וייעודיות לתחום הזה.

גילמור קשת מאור: אנחנו מלווים את תוכניות הלימודים בעזרת תכנים, חומרי למידה וכמובן בעזרת פיתוח מקצועי למורים ולמנהלות.

גילמור קשת מאור: חלק משמעותי מהפעילות שלנו בתחומי הסביבה מוקדש לתחום הקיימות.

גילמור קשת מאור: מיד חני תתאר את התוכניות המיוחדות שנעשות.

גילמור קשת מאור: חשוב לציין שכל תחום הקיימות מתבצע בשיתוף פעולה הדוק מאוד, תוך השקעת תקציבים גדולים מצד המשרד להגנת הסביבה בשיתוף פעולה עם זיוית לינדר ועם גיא סמט.

גילמור קשת מאור: אני רוצה לבקש מחני פלג להציג את תחום הקיימות אותו היא מובילה.

רם שפע: תודה רבה.

רם שפע: חני, בבקשה.

חני פלג: כמו שגילמור ציינה, אנחנו מייצרים הרבה מאוד פעולות בשיתוף המשרד להגנת הסביבה.

חני פלג: אני רוצה לציין את שותפתי זיוית לינדר.

חני פלג: כעשור אנחנו מובילים תוכנית שנקראת "התוכנית המשולבת לחינוך לקיימות".

חני פלג: זו תוכנית שאנחנו מובילים בחדרי מורים, בהשתלמויות למורים.

חני פלג: כ-4,000 גננות וכ-30,000 מורים עברו את ההשתלמות בעשור האחרון.

חני פלג: יחד אנחנו מקדמים גם את תוכנית "בתי ספר ירוקים", אני משערת שהם יתייחסו לזה בהמשך.

חני פלג: יש לנו 1,306 בתי ספר ירוקים עם עשייה מרשימה מאוד.

חני פלג: פעולות נוספות יש לנו במשותף עם המשרד להגנת הסביבה, למשל, יום הניקיון הלאומי.

חני פלג: אנו עושים פעילויות חינוכיות בבתי הספר כדי להעלות מודעות לקשר בין האדם לסביבה.

חני פלג: אנחנו משלבים את זה במספר תחומים ומבקשים ממוסדות חינוכיים לקיים התנהלות מקיימת.

חני פלג: אנו מייצרים פעולות כמו תחרות בנייה ירוקה שבה בתי ספר יכולים לקחת מרחב בתוך בית הספר ולשנות את המרחב הזה בהיבטים סביבתיים כמו אקוסטיקה, רעש, אוורור.

חני פלג: בתי הספר מייצרים גם תוכניות לימודיות.

חני פלג: עירית ציינה את התחרות של בתי ספר מאופסי אנרגיה.

חני פלג: תוכנית נוספת שאנו מקדמים היא תוכנית בנושא יעדי האו"ם, בשיתוף משרד החוץ וקק"ל.

חני פלג: בתוכנית התלמידים בחרו יעד מיעדי האו"ם והציעו הצעות.

חני פלג: שלושה בתי ספר שזכו יוצאים לייצג אותנו באו"ם בדצמבר, שם הם יציגו את התוכניות שהם מציעים למדינות השונות באו"ם.

חני פלג: יש לנו תוכנית גלוב שמקדמת איסוף נתונים, גם נתונים אקלימיים, גם פנולוגיה, גם קרקע וגם מים.

חני פלג: התוכנית מיועדת לכל הילדים מגן ועד י"ב.

חני פלג: אנחנו מנסים לייצר אפילו עבודת של תלמידי י"ב גם בנושא של השכלה כללית.

חני פלג: יש לנו תוכנית שנקראת "כתבי סביבה צעירים".

חני פלג: אנחנו מזמנים לילדים מבחר סוגיות סביבתיות שקשורות לאזור שלהם והם כותבים כתבות.

חני פלג: הכתבות נשלחות לחו"ל.

חני פלג: בשנים האחרונות, כל שנה אנחנו מצליחים לקדם.

חני פלג: כנסים שאנחנו מייצרים למורים – היו לנו שני כנסים השנה.

חני פלג: יש לנו מצעד אקלים ועוד ועוד תוכניות.

חני פלג: שלחנו לכם את המסמך.

חני פלג: אני לא רוצה לגזול מזמנו של גל כפרי שהוא שייך למינהל חברה ונוער והוא יציג גם את התוכניות שלהם.

חני פלג: תודה.

חני פלג: גל, אתה איתנו?

רם שפע: זה יפה שלקחת לך סמכויות של מתן זכות דיבור.

רם שפע: אני מכבד את זה ואם גל איתנו, אז אין בעיה שהוא ידבר.

רם שפע: גל כפרי, אתה איתנו?

רם שפע: לפי מה שאומרים פה בזום, הוא לא נמצא איתנו.

חני פלג: העניין הוא שיש כאלה שרוצים להיכנס אבל לא הכניסו אותם.

חני פלג: יכול להיות שהוא אחד מהם.

חני פלג: הוא נמצא בזום.

רם שפע: יכול להיות שהוא נמצא תחת שם אחר, זה קורה לפעמים.

רם שפע: אנשים עולים עם כל מיני שמות אחרים.

רם שפע: מיד נחזור אליו.

רם שפע: אני לא רוצה להתעכב.

רם שפע: האם שלום בן משה, ראש עיריית ראש העין ויו"ר ועדת החינוך בשלון המקומי, נמצא איתנו?

משה אבוטבול: יש לנו רק אחד כזה.

רם שפע: ברור.

רם שפע: שלום, גם אם אתה שומע אותי, יכול להיות שהשרה תכף תיכנס ואז גם תוכל לדבר בפניה ולהציג את תמונת המצב מהראייה שלך.

רם שפע: זה יכול להיות דווקא טוב.

משה אבוטבול: תימני לתימניה.

רם שפע: כן, אבל לא בהקשר הזה.

רם שפע: יש פה עוד כמה נציגים ממשרד החינוך.

רם שפע: יש מישהו שרוצה לדבר ולא דיבר – זה הזמן שלכם כי אחר כך נעבור לארגונים ולנציגי התלמידים.

רם שפע: תלמידים, אני מאוד רוצה שתדברו, אבל הייתי רוצה שתדברו בזמן שהשרה תהיה פה.

רם שפע: אני חושב שזו ההזדמנות הכי טובה.

רם שפע: דווקא מתוך כבוד אליכם אני רוצה לחכות עוד כמה דקות.

רם שפע: האם נמצאת איתנו אסנת בבלי, מנהלת תחום חינוך לקיימות בעיריית ירושלים?

רם שפע: אני מתנצל פה על אתגרי הזום היום.

רם שפע: גם היא לא נמצאת.

רם שפע: יש פה הרבה אנשים שטוענים שהם נמצאים, אבל הם לא נמצאים.

רם שפע: מרינה אלישע מעיריית נתניה, נמצאת איתנו?

רם שפע: תסמנו לי מי נמצא ומי לא.

יהודית גידלי: סימנתי את מי שהיה בהתחלה.

יהודית גידלי: בינתיים כנראה זה השתנה.

רם שפע: מרינה, את צריכה לפתוח מצלמה ואנחנו נשמע אותך.

רם שפע: נשמח לשמוע את נקודת מבטך על החינוך הסביבתי בעירייה.

מרינה אלישע: החינוך הסביבתי בעיריית נתניה קורם עור וגידים מבחינתנו.

מרינה אלישע: אנחנו משקיעים משאבים רבים החל מהגיל הרך ועד לגיל השלישי.

מרינה אלישע: בזה הרגע תפסתם אותי יושבת בישיבה במוזיאון העיר נתניה כדי לחשוב על שיתופי פעולה להטמיע את החינוך הסביבתי בכל הקהלים ואיך המוזיאון יכול להיות חלק מהעשייה הסביבתית בעיר.

מרינה אלישע: אנחנו מקיימים הכשרות החל מהגיל הרך, לגננות, למורים בבתי ספר.

מרינה אלישע: יש לנו גני ילדים ירוקים ובתי ספר ירוקים.

מרינה אלישע: השתלמות לגננות ולמורים שהיא השתלמות ייחודית אצלנו והיא מועברת כבר שנה שלישית בנושא משבר האקלים.

מרינה אלישע: מורים עוברים את ההשתלמות הזו ולאחר מכן הם מיישמים את זה בתוך הכיתות.

מרינה אלישע: אנחנו עושים סיורים לקהל הרחב בעונות הפריחה כדי לחבר אותם לטבע ולמקום, מדברים על השמירה על משאבי הטבע העירוניים.

מרינה אלישע: אנחנו מפעילים מתנדבים נאמני שמורות בנושא שמירה על הטבע העירוני.

מרינה אלישע: הם עובדים בצמוד לאקולוגית העירונית.

מרינה אלישע: אנחנו מפעילים מתנדבים – מתנדבי נתניה – שמסבירים על נזקי הפלסטיק ועל השמירה על ניקיון החופים.

מרינה אלישע: בעונת הרחצה הם עוברים בין המתרחצים.

מרינה אלישע: השנה, בגלל הקורונה, לצערי הם לא יצאו לשטח אבל הם הספיקו לעבור בבתי הספר ולקיים הסברה לתלמידים על הנושא של הפלסטיק בחופים וצמצום השימוש בכלים חד-פעמיים.

מרינה אלישע: אנחנו עושים אירועים רבים לקהל רחב.

מרינה אלישע: כרגע האירועים לא מתקיימים, אבל אני מקווה שנחזור לשגרה בהקדם.

מרינה אלישע: העשייה בנתניה הי די רחבה.

רם שפע: יש שיתופי פעולה בין הערים?

רם שפע: השלטון המקומי מייצר שיתופי פעולה גם ביניכם או שכל עיר או רשות בפני עצמה?

מרינה אלישע: עקרונית, כל רשות בפני עצמה, אבל נתניה חברה להרצליה ולחוף השרון בנושא של קידום שמורה ימית, קידום שמירה על החופים.

מרינה אלישע: אנחנו עושים שיתופי פעולה.

מרינה אלישע: הדגל הכחול מהווה פלטפורמה לשיתופי פעולה.

מרינה אלישע: יש לנו רצועת חוף של 14 ק"מ, אז הנושא של שמירה על החופים ועל מצוק הכורכר מהווה שיתוף פעולה.

רם שפע: בסדר גמור.

רם שפע: אנחנו עדיין ממשיכים בקו נציגי משרדים ממשלתיים ועיריות.

רם שפע: אשמח לעבור לנציגים של "אדם, טבע ודין", ד"ר אריה ונגר, ראש תחום איכות אוויר ואנרגיה.

אריה ונגר: בוקר טוב ותודה רבה.

אריה ונגר: בעקבות משבר הקורונה אנחנו שומעים בשיח הציבורי, בראיונות בתקשורת, הרבה קולות בסגנון: הבנתי שצריך לשנות עכשיו אורח חיים, לא צריך לצאת כל הזמן לקנות, הבנתי שצריך להיות יותר עם המשפחה וכולי וכולי.

אריה ונגר: אני חושב שגם המשבר הנוכחי בשילוב עם משבר האקלים ובכל מיני היבטים של המשבר הסביבתי נותנים הזדמנות לחשוב כך גם בתחום הקיימות והחינוך לקיימות.

אריה ונגר: צריך לבחון כרגע את הנושא של החינוך הסביבתי והחינוך לקיימות.

אריה ונגר: בין הרצוי והמצוי יש פערים.

אריה ונגר: צריך לעשות את הבחינה הזאת לא רק מבחינת תקציבים, כמה תלמידים לומדים, כמה בתי ספר, כמה מורים יש וכולי, אלא ממש לעשות בחינה של תכנים, שיטות, פדגוגיה, ערכים ולמה אנחנו מחנכים.

אריה ונגר: אני אומר עוד כמה נקודות ואז אתן הצעה מעשית בסוף.

אריה ונגר: חינוך לקיימות הוא חינוך מורכב מאוד.

אריה ונגר: להבנתי, יש לו שלושה יסודות: יסוד אינטלקטואלי ומדעי – יש הרבה ידע שצריך לדעת והוא בין-תחומי בצורה מדהימה.

אריה ונגר: אין עוד מקצוע או תחום שהוא כל-כך בין תחומי.

אריה ונגר: הזכירו פה מדעים וגיאוגרפיה וכימיה וביולוגיה ואקולוגיה ובריאות הציבור.

אריה ונגר: יש היבטים חברתיים וצדק ופסיכולוגיה וסוציולוגיה ואורח החיים של החברה וכלכלה.

אריה ונגר: צריך לדעת פה המון דברים, זה מורכב מאוד.

משה אבוטבול: זה גם רב-גילאי.

משה אבוטבול: זה מתאים לכל הגילים.

אריה ונגר: נכון.

אריה ונגר: צריך להתאים את זה לגיל, אבל לכל גיל לתת את כל האלמנטים בצורה מותאמת.

אריה ונגר: יש אלמנט ערכי – לאיזה ערכים אנחנו רוצים לחנך.

אריה ונגר: הערך המוביל היום במערכת החינוך, לפי מה שאני יודע, זה לא ממש תוצאה מחקרית אלא זו התרשמות מהילדים הפרטיים שלי, זה ערך של התחשבות בזולת שהוא ערך חשוב מאוד התחשבות באחר – הסביבה זה האחר האולטימטיבי, זה הדורות הבאים, זה הטבע, זה למה אנחנו צריכים בכלל לתחשב בדורות הבאים, ערכים של דאגה לעתיד, של התחשבות, של אחריות, של צניעות.

אריה ונגר: איך מקדמים ערכים – זה לא פשוט כל-כך.

אריה ונגר: ההיבט השלישי הוא חינוך אזרחי, אזרחות.

אריה ונגר: אזרחים מעורבים, איך מעורבים, באלו כלים דמוקרטיים, איך מקדמים את זה.

אריה ונגר: זה גם כן מסובך מאוד – רק תראו את הוויכוחים שהיו בשנים האחרונות בנוגע לאזרחות: כן ספר, לא ספר, כן ועדת מקצוע, לא ועדת מקצוע.

אריה ונגר: זה מורכב מאוד והשילוב שלהם מורכב מאוד.

אריה ונגר: אני רוצה להדגיש את הנקודה שעניין מורכב מאוד ובין-תחומי יכול ללכת לאחד משני כיוונים: הכיוון האחד, הוא עלול ליפול לבורות של המכנה המשותף הנמוך ביותר, של סיסמאות, של קלישאות.

אריה ונגר: הוא יכול ללכת לחינוך טכני, לעשות בובות מסמרטוטים ממוחזרים.

אריה ונגר: יש לזה חשיבות בגילים צעירים.

אריה ונגר: אחרי שבוע, אגב, מוצאים אותם בפח.

אריה ונגר: זה יכול ללכת לאיזו הטפה צרכנית: תעשו ככה, כן תסגרו, לא תסגרו.

אריה ונגר: אבל אם זה לא בא עם הבסיס העמוק והערכי, אז זה לא מחזיק הרבה זמן מעמד.

אריה ונגר: נעשו הרבה דברים בשנים האחרונות ואני מברך על זה.

אריה ונגר: יש הרבה פרויקטים מחממי לב והתקדמות רבה ובהחלט כל הכבוד למשרד החינוך ולמשרד להגנת הסביבה על מה שנעשה.

אריה ונגר: אבל יש עוד דרך ארוכה לעשות כדי להפוך את החינוך הסביבתי ליותר מעמיק, רב השראה, עם חזון.

אריה ונגר: יש לו פוטנציאל לעצב את אזרחי המחר ולהשפיע על העתיד והוא גם יכול להיות חינוך טוב.

אריה ונגר: העברתי לוועדה דף עמדה שיש בו כמה נקודות שמפרטות למה זה גם טוב לחינוך ולא רק טוב לסביבה.

אריה ונגר: זה גם חינוך טוב כשהוא בין-תחומי ושהוא מעמיק והוא לא הולך למכנה המשותף הנמוך אלא לרמות גבוהות.

אריה ונגר: יש פה פוטנציאל כזה.

אריה ונגר: כדי להתחיל להתקדם, מעבר להתקדמות שכבר נעשתה, לממש את זה, אני מציע לאמץ מודל שיש בחוק אוויר נקי.

אריה ונגר: בחוק אוויר נקי יש חיוב לעשות בחינה של תקני איכות האוויר אחת ל-5 שנים והמשרד להגנת הסביבה עושה את זה.

אריה ונגר: המשרד להגנת הסביבה מזמין בעלי עניין, עושה ועדה ובוחן אם צריך לשנות או לא לאור התפתחות הידע וכל 5 שנים יש הצעה אילו תקנים צריך לשנות או לא.

אריה ונגר: אני רוצה להציע – ואני מקווה שמשרד החינוך והמשרד להגנת הסביבה ירימו את הכפפה ואולי כביוד יושב-ראש הוועדה יעזור לדחוף את זה – להקים ועדת מומחים שתבחן את הפדגוגיה, השיטות, הערכים.

אריה ונגר: שתעשה בחינה ותיתן הצעה ארוכת טווח עם אבני דרך, עם יעדי ביניים, בנושא החינוך הסביבתי.

אריה ונגר: יש מדינות שיש להן אפילו חוק חינוך סביבתי.

אריה ונגר: אני עוד לא יודע אם אנחנו צריכים להגיע לשם, אבל לפחות ועדה מקצועית, ועדת מומחים, שתעשה שיתוף עמוק של הציבור ותעלה את הנושאים האלה ותבחן תכנים, ערכים, פדגוגיה שיוכלו להיות מיושמים אחרי זה בתקציבים ובתוכניות.

אריה ונגר: לפני שמדברים על תוכנית כזאת או אחרת, אני חושב שצריך לבדוק לאן אנחנו הולכים.

אריה ונגר: תודה.

רם שפע: תודה רבה.

רם שפע: רשמתי בפני את ההצעה שלך.

רם שפע: כשנחזור לנציגי משרדי החינוך והגנת הסביבה, נשמע מה קיים ואם קיים ביחס לשיתוף הפעולה ביניהם ויכולת להציע תוכניות ארוכות טווח ואחרי זה אני אתייחס.

רם שפע: אשמח לעבור לאיריס האן, מנכ"לית החברה להגנת הטבע.

רם שפע: שמח מאוד שאת איתנו.

רם שפע: את ומי שאיתך.

איריס האן: שלום.

איריס האן: אני לא לבד כאן, אני נמצאת עם הילה.

רם שפע: הילה נקש היא רכזת חינוך סביבתי ארצית.

איריס האן: אני רוצה להתחיל בברכות לך, אדוני היושב-ראש, שהקדשת דיון לנושא הזה ולכל חברי הכנסת שמשתתפים.

איריס האן: הזכרת את המעורבות והקשר האישי השלך לנושא הזה וגם את הזכות לעסוק בנושאים שאנחנו קרובים אליהם אישית.

איריס האן: אני יודעת שאתה נתת דוגמה אישית וויתרת על הרכב הפרטי.

איריס האן: בעולם הערכים שלי, דוגמה אישית זה דבר מאוד חשוב.

איריס האן: זו הזדמנות להזכיר גם את זה.

איריס האן: כן ירבו.

איריס האן: תודה על הדיון החשוב הזה.

איריס האן: החברה להגנת הטבע מובילה תוכניות חינוך סביבתי כבר למעלה מ-20 שנה.

איריס האן: בערך 40,000 ילדים ובני נוער משתתפים בתוכניות חינוך סביבתי במאות בתי ספר וגני ילדים, בכל הגילים מגן ועד י"ב, בכל רחבי הארץ מקרית שמונה ועד אילת, ומאוד חשוב לציין שמכל קצוות האוכלוסייה, מכל מגזרי האוכלוסייה, יהודים, ערבים, חרדים, חילונים, דתיים – באמת, הטבע מחבר את כולנו.

איריס האן: יש כ-200 מדריכים מקצועיים שמובילים את התוכנית היפה הזו שהילה שנמצאת פה לידי מובילה אותה.

איריס האן: בנוסף לעבודה הישירה עם ילדים, אנחנו עובדים עם עשרות צוותי חינוך במסגרת התוכנית המשולבת לקיימות בהובלת המשרד להגנת הסביבה.

איריס האן: זה המקום להזכיר את השותפים שלנו לדרך, משרד החינוך, כמובן.

איריס האן: כמו כל דבר טוב, אנחנו לא עושים אותו לבד.

איריס האן: הוא פרי פעולה משותפת של השותפים שנמצאים כאן איתנו בדיון: המשרד להגנת הסביבה, זיוית שנמצאת כאן; משרד החינוך, שמענו קודם את חני ואת גילמור קשת ועמיתים נוספים מארגוני הסביבה.

איריס האן: חשוב לומר שהחינוך הסביבתי הוא לא רק חינוך סביבתי שעוסק בעולמות תוכן צרים, אלא מדובר בעולם מושגים ועולם תכנים וערכים רחב מאוד בלמידה חוץ-כיתתית, בלקיחת אחריות על הסביבה שלנו, הסביבה הקרובה, על העתיד שלנו, זיקה לקהילה, ליישוב שבו גרים, למדינה עצמה.

איריס האן: הנושא של הבריאות שאנחנו עוסקים בו עכשיו, גם כאן אנחנו מדברים על בריאות נפשית ובריאות פיזית.

איריס האן: זה חינוך אקטיבי, זה לא חינוך פסיבי.

איריס האן: זה חינוך לעשייה ולמעורבות.

איריס האן: באמת עולם ערכים משמעותי מאוד.

איריס האן: הנושא של הכלה וחיבור בין אוכלוסיות והיכולת לתת מקום למגוון רחב של תלמידים.

איריס האן: הטבע מחבר ומאפשר.

איריס האן: מכאן החשיבות הרבה של החינוך הסביבתי.

איריס האן: עד כאן דיברנו – הזכרת, אדוני היושב-ראש קודם – על הדברים הטובים.

איריס האן: נעבור מהדברים הטובים והמשמחים לתמונת המצב ובעיקר לצד של האתגרים.

איריס האן: היום, לצערנו, עם כל הדברים היפים והחשובים שנעשים, החינוך הסביבתי הוא חלקי במובן הזה שהוא לא נחלת הכלל.

איריס האן: לוקחים בו חלק רק חלק מבתי הספר בארץ כתוצאה של תיעדוף - - -

רם שפע: איזה אחוז בערך של בתי הספר לוקחים חלק באמת בחינוך סביבתי?

איריס האן: מדברים על 40,000 ילדים ובני נוער, לפחות בפעילות שאנחנו עושים.

איריס האן: זה אחוז קטן.

רם שפע: משרד החינוך, תרשמו לכם את זה כנקודה להתייחסות שאשמח לשמוע.

רם שפע: זה משהו שאפשר להגדיר אותו כיעד.

איריס האן: מה שמגביל זה גם מקום נמוך בסדרי העדיפויות כי זה לא חלק אינהרנטי בתוכנית הלימודים, וגם הנושא של התקציב, הנושא הכלכלי.

איריס האן: כיום החינוך הסביבתי מתקיים במקומות שבהם זה חשוב למנהלי בתי הספר, למורים, לצוותי ההוראה ובמקומות שבהם זה חשוב למשרד החינוך או למשרד להגנת הסביבה או משרדים אחרים ובמקומות שיש בהם תרומות או מעורבות הורים – אלה הגורמים התומכים שמאפשרים את הפעילות הזו.

איריס האן: התוצאה היא שיש אוכלוסיות שלמות שלא זוכות לחנוך סביבתי.

איריס האן: כאשר המגבלה היא מגבלה תקציבית, חלק גדול מהאוכלוסיות הן אוכלוסיות מוחלשות, הן אוכלוסיות פריפריאליות.

איריס האן: במקומות שאנחנו, החברה להגנת הטבע, לא מקבלים תמיכה מהמדינה או מתרומות כדי לאפשר את הפעילות הזאת – היא לא יכולה להתקיים.

איריס האן: כאן אני מגיעה לשורה התחתונה, למה שהיינו רוצים לקבל מהדיון או מבקשים לקבל מהדיון הזה – זו בקשה פשוטה ומתבקשת:

איריס האן: החינוך הסביבתי יהיה חלק בלתי נפרד ממערכת החינוך מהגיל הרך ועד י"ב, שזה יהיה חלק מתוך מערכת סדרי עדיפויות ושזה יהיה מתוקצב.

איריס האן: אנחנו בטוחים ויודעים שחינוך סביבתי הוא מפתח לשינוי סביבתי, הוא מפתח למעורבות, לחינוך של דור חדש של אזרחים מעורבים יותר, אחראים יותר ואכפתיים יותר.

איריס האן: זו אבן יסוד במערכת החינוך.

איריס האן: שמחנו לשמוע את הצהרת השרה להגנת הסביבה שתכף נשמע אותה - אני מבינה שאנחנו מחכים לה – שמקדישה סכום יפה לחינוך סביבתי ולמשבר האקלים, חשוב לציין שזה חלק משמעותי מהאתגר שאנחנו מתמודדים אותו והוא חלק אינהרנטי מתוכניות החינוך הסביבתי.

איריס האן: אנחנו חושבים שצריך להרחיב את זה.

איריס האן: החינוך הסביבתי צריך להיות נחלת הכלל, נחלת כל ילד במדינת ישראל.

איריס האן: האחריות היא עלינו וחשוב שנוביל את השינוי ושהוא ייצא מכאן.

איריס האן: אני רוצה לסיים עם הצעה קונקרטית: במשך שנים התקיים בכנסת כנס ילדים – "ילדים מובילים שינוי" זה השם של התוכנית של החינוך הסביבתי שלנו בחברה להגנת הטבע.

איריס האן: נשמח שאתה, אדוני היושב-ראש, יחד עם מיקי חיימוביץ', יושבת-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה תובילו כנס כזה גם השנה כדי שכל חברי הכנסת יוכלו לראות באמת כמה המהלך הזה הוא משמעותי וכמה חושב שהוא לא יישאר נחלתם של מעטים אלא יהיה נחלת הכלל.

איריס האן: החינוך הסביבתי הוא אבן יסוד.

איריס האן: מערכת החינוך לא שלמה בלעדיו.

איריס האן: אם יש עוד שאלות או השלמות שחברי הכנסת או המשתתפים ירצו לשמוע, אז הילה נמצאת איתנו ונשמח להרחיב.

איריס האן: זה מאוד חשוב לנו.

איריס האן: אנחנו נמצאים כאן כדי לקדם את הנושא למען עתיד טוב יותר.

רם שפע: חבר הכנסת משה אבוטבול רוצה להפנות שאלה.

משה אבוטבול: קודם כל, יישר כוח על כל הפעילות.

משה אבוטבול: זה דבר חשוב מאוד שאנחנו רואים איתכם עין בעין ויודעים שזה ילווה אותנו עוד עשרות שנים.

משה אבוטבול: עצם העובדה שאנחנו מקיימים על זה דיון ומגיעה לפה גם השרה הנכבדה, זה באמת מוכיח שאנחנו נמצאים על הקו הזה.

משה אבוטבול: חשוב לי לדעת עד כמה אתם מרגישים שאחוזים מהחברה החרדית, קרי, בתי הספר בכל הגילים נמצאים בנושא הזה.

משה אבוטבול: כראש עיר בעבר, שיתפתי פעולה בנושא הזה עם כל הגורמים והגופים.

משה אבוטבול: האם אתם מרגישים שזה מספיק או שצריך להגביר את זה יותר.

משה אבוטבול: עמדתכם בנושא חשובה לי.

איריס האן: אני שמחה שהשרה הצטרפה אלינו.

רם שפע: מיד, כמובן, נכבד את השרה.

רם שפע: תשלימו את התשובה ואז נעבור לשרה.

איריס האן: יש לנו עבודה עם החברה החרדית.

איריס האן: יש עבודה יפה עם החברה החרדית בירושלים.

איריס האן: יש פעילות יפה שנעשתה באלעד סביב מאבק סביבתי שהיה באזור.

איריס האן: אבל ממש לא מספיק.

איריס האן: היינו רוצים לראות פעילות נרחבת הרבה יותר בחברה החרדית.

איריס האן: מתארחים אצלנו בבתי ספר שדה נוער בסיכון.

איריס האן: בזמן הקורונה אירחנו חלק מהאוכלוסייה החרדית אצלנו בבתי ספר שדה.

איריס האן: אנחנו מרגישים שיש הרבה לעשות בגישה לטבע, בחיבור לטבע, בזכות לגעת באדמה, לצאת לסביבה.

איריס האן: יש פעילות שנעשית.

איריס האן: יש לנו תוכנית פעולה מסודרת למה שעוד צריך לעשות.

איריס האן: היינו שמחים לסיוע בעניין הזה כי מדובר באוכלוסייה גדולה שלא זוכה לגעת מספיק בטבע ולצאת מספיק למרחב הפתוח.

איריס האן: הפעילות שאנחנו עושים מצליחה מאוד.

איריס האן: אנחנו ממש מרגישים שאנחנו מגיעים לקרקע בשלה ושיש ביקוש ושיש רצון.

איריס האן: היינו שמחים לתת לו מענה רחב יותר.

משה אבוטבול: אני מודה לכם מאוד.

משה אבוטבול: אני יותר ממודה לכם על זה שבדיוק ענית את תשובתכם בנוכחות השרה היקרה.

משה אבוטבול: אני בטוח שהיא תיקח לתשומת ליבה את הדברים החשובים שאמרת על המעורבות של המגזר החרדי.

משה אבוטבול: תודה רבה לך.

רם שפע: ברשותכם, וכמו שאמרנו, הצטרפה אלינו השרה להגנת הסביבה, חברת הכנסת גילה גמליאל.

רם שפע: אמרתי בהתחלה ששמחתי שכבר כמה ארגונים ציינו שנכנסת עם התייחסות משמעותית לנושא החינוך בהקשר של המשרד שלך ונראה לי שעצם נוכחותך פה מוכיחה את החשיבות שאת רואה לנושא.

רם שפע: אני גם אגיד שיצא לנו לשתף פעולה עוד בתפקידי הקודם, לפני שהייתי פה, ואני יודע שכאשר את רוצה שנושא יתקדם – הוא מתקדם.

רם שפע: תדעי שאחרי המילים היפות יש לנו ציפיות גבוהות באמת.

רם שפע: יושבים פה אנשים בזום שעם חלקם יצא לי לשתף פעולה, שבאמת הנושא הסביבתי הוא בדמם ואני מקווה – וזה המשפט שלי בהקשר הזה – שתצליחי להשריש לכמה שיותר מאזרחי ישראל שמשבר האקלים והתפיסה הסביבתית שלנו הם לא מותרות.

רם שפע: זה צריך להיות חלק מהחיים שלנו.

רם שפע: ככל שאזרחי המדינה ואזרחי העולם יפנימו את זה, אני חושב שבאמת נחיה פה בעולם טוב יותר, וזאת לא קלישאה, זה קשור לכל נושא החיים שלנו.

רם שפע: אריס דיברה קודם על זה שוויתרתי על הרכב, אבל הסיפור של תחבורה וזיהום אוויר הוא בסוף איכות החיים שלנו.

רם שפע: כשאנחנו מבלים שעתיים-שלוש פחות עם המשפחה שלנו, בסוף איכות החיים שלנו נפגעת.

רם שפע: תודה רבה ונשמח לשמוע את ההתייחסות שלך לנושא.

גילה גמליאל: שלום.

גילה גמליאל: ראשית, אני רוצה לברך אותך.

גילה גמליאל: אני חושבת שאין ראוי ממך לעמוד בראש ועדת החינוך שהיא בעיניי הוועדה בכנסת ואין ספק שהכול מתחיל ונגמר בחינוך.

גילה גמליאל: על כן, ודאי וודאי בתפקיד שאני כרגע מובילה במשרדי בהגנת הסביבה, הדבר הראשון שהצבתי כיעד מרכזי זה חינוך סביבתי.

גילה גמליאל: אין ספק שההיבט הזה כולל את כל המגזרים, בוודאי החרדים, את המיעוטים.

גילה גמליאל: כבר יש לי סבב פגישות לכל תוכניות החומש הבאות שבהן הסעיף של הגנת היה חלק מרכזי בתוכניות.

גילה גמליאל: כבר יצאתי בקול קורא לכל אותם ארגוני סביבה על מנת להטמיע את החינוך הסביבתי.

גילה גמליאל: בשלב ראשוני ומיידי הקצינו לכך 5 מיליון שקלים.

גילה גמליאל: הפגישה הבאה שלי תתקיים מחר, יום רביעי, עם שר החינוך ולא בכדי.

גילה גמליאל: אין לי ספק ששיתוף הפעולה מתבקש.

גילה גמליאל: הוא חיוני וחשוב על מנת להצעיד את השינויים התודעתיים ואת דפוסי התרבות המושרשים בנושא הגנת הסביבה.

גילה גמליאל: על כן ראיתי לנכון, במיוחד ביום הזה, להיות נוכחת כאן בוועדה על מנת שיהיה ניתן להפנים ולהבין שאנחנו נפנה לכל הגילים וניעזר בכולם: ברשויות המקומיות, בוועדה שלך - -

רם שפע: בשמחה.

גילה גמליאל: - - בחברי וחברות הכנסת, במשרדי הממשלה השונים.

גילה גמליאל: זו צריכה להיות ראיה מערכתית לאומית רחבה עם יעדים אסטרטגיים מובנים מטעם הממשלה.

גילה גמליאל: רק כך נצליח באמת להיות אחת המדינות המובילות בעולם בכל מה שקשור לפתרון בעיית משבר האקלים והמחסור במגוון הביולוגי ובכל אותם דברים שאנו סובלים מהם כאן בארץ, מזיהום אוויר שהפך להיות חיי שגרה וכביכול נורמה מקובלת שלחלוטין אסור שתתקבל כי היא פוגעת אנושות בבריאות הציבור.

גילה גמליאל: אנחנו רואים, במיוחד בימים האחרונים, את כל הזיהומים בנחלים שגורמים לפגיעה במים בישראל, דבר שאנחנו לא נאפשר ונכין תוכניות מובנות על מנת לקדם את זה.

גילה גמליאל: הבנייה הירוקה והטיפול בפסולת על כל גווניה אלה דברים מהותיים מאוד, קריטיים וחשובים שאני רואה כיעדים אסטרטגיים.

גילה גמליאל: אני חייבת לציין שנכון לעת הזו, לצערי, המשרד עדיין הולך אחורה ביחס לפוטנציאל שגלום ביכולות המינוף של הטמעת הנושאים שדיברתי עליהם.

גילה גמליאל: יש הרבה דברים שאנחנו נמצאים ממש אי-שם מאחור ביחס למדדים הבין-לאומיים ונצטרך להציב יעדים אסטרטגיים ברורים על מנת להתקדם ולהוביל את המדינה שלנו להיות אחת מהמדינות המובילות ושתשמש מודל עבור מדינות אחרות.

גילה גמליאל: האתגר הוא עצום, יש הרבה לעשות.

גילה גמליאל: אני חייבת לציין שגם בסוגיית בעלי החיים אני רוצה את העזרה כאן להעביר את צער בעלי חיים לטיפול במשרדי על מנת שניגוד העניינים המובנה שקיים היום במשרד החקלאות – הייתי סגנית שר החקלאות בעברי – בטיפול בצער בעלי חיים וגם בכל מה שנלווה לכך ומצריך שינוי בגישה יוטמע במשרד.

גילה גמליאל: אני חייבת לציין את היועצת של ראש הממשלה לבעלי חיים, את טל גלבוע, שאיתה אני מובילה הרבה מאוד מהלכים ביחד עם שרים נוספים.

גילה גמליאל: גם בצבא יש הרבה מה לעשות - - -

משה אבוטבול: - - - אקולוגיים - - - זה גם חלק - - -

גילה גמליאל: כל נושא ה-Cleantech שלא מספיק מפותח.

גילה גמליאל: יש הרבה דברים שהם, לטעמי, פספוס עצום של העשורים האחרונים.

גילה גמליאל: כולי תקווה שעכשיו אנחנו נוביל מספר מהלכים שנוכל.

גילה גמליאל: אני אזדקק לכל אחת ואחד כאן על מנת לקדם את הדברים.

גילה גמליאל: זה יצריך, כמובן, גם את המשאבים המתבקשים ואני באמת ובתמים מאמינה שאנחנו נוביל את מדינת ישראל למקום הרבה יותר טוב.

רם שפע: תודה רבה.

רם שפע: פרטת חלק הנושאים ואנחנו מבינים איזה אתגר עצום יש לפנייך במשרד.

רם שפע: אמרתי שאנחנו מאמינם בך וסומכים עלייך ומצפים.

רם שפע: מצפים למהפכה.

גילה גמליאל: אז קדימה, הוועדה שלך יכולה להיות - - -

רם שפע: הנה, כבר בשבוע השני לעבודתה הוועדה מוכיחה את ההתייחסות שלה לנושא.

גילה גמליאל: אתה יודע שהחוקים, במקום לעבור את התהליך של קריאה טרומית, יכולים להגיע לכאן ישירות ועל בסיס אותם תהליכים יידונו כאן בוועדה בקריאה ראשונה.

גילה גמליאל: המשרד שלי יהיה לכם לעזר בכל דבר ועניין.

גילה גמליאל: אני מבהירה ואומרת שכל רעיון יתקבל בברכה, כל הערה, כל ניסיון נצבר לאורך שנים של כל אחד בתחומו.

גילה גמליאל: אני בהחלט רוצה לראות את הדברים, לקבל את הידע כדי שנוכל לקצר תהליכים כי אנחנו ממש נמצאים אי-שם מאחור ויש עוד הרבה דברים שאנחנו יכולים לעשות כדי להצעיד את הנושא הזה קדימה.

רם שפע: תודה.

רם שפע: חברי הכנסת רוצים להפנות אלייך שאלות.

רם שפע: בבקשה, חברת הכנסת פורמן הייתה ראשונה, ואחריה – חבר הכנסת טאהא.

וליד טאהא: לא בהכרח שאלות.

וליד טאהא: אולי דברי עידוד.

רם שפע: אני בטוח שהשרה תסתדר.

אורלי פרומן: אני רוצה לפתוח בציטוט מקהלת רבא: "בשעה שברא הקדוש ברוך הוא את האדם הראשון, נטלו והחזירו על כל אילני גן עדן ואמר לו: "ראה מעשיי כמה נאים ומשובחים הם, וכל מה שבראתי בשבילך בראתי.

אורלי פרומן: תן דעתך שלא תקלקל ותחריב את עולמי, שאם קלקלת, אין מי שיתקן אחריך".

אורלי פרומן: אין ספק, כמו שציינת השרה גמליאל, החברה האנושית כולה נמצאת היום בעידן של משבר סביבתי גלובלי.

אורלי פרומן: הרי כל מה שהובילו להסכמות בין-לאומיות בנושא של פיתוח מקיים, פיתוח בר קיימא אלו מושגים שאנחנו עדים להם בשנים האחרונות לאור המודעות למשבר העולמי.

אורלי פרומן: שמענו הרבה תוכניות יפות שהציגו גופים שונים שעוסקים בנושא של חינוך סביבתי.

אורלי פרומן: היעד שלנו הוא איך אנחנו הופכים את מדינת ישראל למדינת פרו סביבה אמיתית למען העתיד של כולנו.

אורלי פרומן: כנראה שזה לא פשוט.

אורלי פרומן: מי שצפה בסוף השבוע האחרון וראה איך שרק שחררו אותנו החוצה, הורידו צוללים מתחת למים, אספו טונות של לכלוך מתחת למים.

אורלי פרומן: אני עצמי צוללת ואני אומרת לכם, כל פעם שני יורדת, תמיד יש לי שקית ואני אוספת את הלכלוך מתחת למים.

אורלי פרומן: פארקים, יערות – אנשים באים בכיף, הרי זאת הכוונה של הטבע המדהים הזה, תיהנו, אבל קחו את שקית הזבל איתכם הביתה ושימו אותה במקום הנכון.

אורלי פרומן: זה בדיוק חלק מאותו קלקול שדיברנו עליו.

אורלי פרומן: העלו פה רעיון שאולי חינוך סביבתי יהיה עוד נושא כמו מתמטיקה וספרות בבית הספר.

אורלי פרומן: אני חושבת שזה נושא בין-תחומי.

אורלי פרומן: הוא נוגע לכל-כך הרבה מקצועות והוא צריך להיות משולב ויושב פה בראש אצל כל מורה, גננת או אשת חינוך ולא משנה איזה נושא אתה מלמד.

אורלי פרומן: אני יכולה להראות לכם גם איך במתמטיקה אתה יכול לשלב את ההגנה על הסביבה.

אורלי פרומן: לכן זה צריך להיות מוטמע, סוג של שטיפת מוח.

אורלי פרומן: תמיד אנחנו נותנית את הדוגמה הידועה על הפרחים: לא לקטוף פרחי בר.

גילה גמליאל: זה עבד.

אורלי פרומן: זה עבד.

אורלי פרומן: אותו דבר פה, במיוחד שהתוצרים הם כל-כך מוחשיים.

אורלי פרומן: הנה, אנחנו לא עושים ככה, תראו מה קורה.

אורלי פרומן: זאת משימתה של מערכת החינוך, של כל הגופים שעוסקים בחינוך, הן בבוקר והן בשעות אחר הצוהריים, תנועות נוער, מתנ"סים, ארגונים – זה לא משנה מי – כל מי שפוגש את הילד, כל מה שאתה מלמד אותו כשהוא כחומר ביד היוצר, הופך להיות חלק ממנו וחלק מהטבע שלו.

אורלי פרומן: לכן ההשקעה בחינוך היא מאוד משמעותית בעיניי בכל המסגרות.

אורלי פרומן: פתחתי בציטוט ואני אסיים באנקדוטה קטנה או בסיפור קטן.

אורלי פרומן: יש סיפור על מדען מפורסם שהיה עסוק בפרויקט חשוב במעבדה וילדו בן ה-6 הסתובב לו בין הרגליים והוא שקוע בניסוי.

אורלי פרומן: מה הוא עושה?

אורלי פרומן: החליט להעסיק את הילד שלו.

אורלי פרומן: לקח תמונה של כדור הארץ, קרע אותה ואמר לו: שב, בני, הנה העולם קרוע, אם תתקן לי אותו, אני אוכל להקדיש לך גם זמן.

אורלי פרומן: אחרי 10 דקות קיפץ הילד בשמחה לאביו והאבא רואה שהתמונה תוקנה.

אורלי פרומן: איך עשית את זה כל-כך מהר?

אורלי פרומן: אמר לו הילד: פשוט מאוד, מהצד השני של התמונה הייתה תמונה של אדם, אז תיקנתי את האדם וככה הצלחתי לתקן את העולם.

אורלי פרומן: המסר, מוסר ההשכל, בגוף הסיפור.

רם שפע: אמרת קודם שלא רק שאלות, אבל לא ציפינו לכזה סיפור עם מוסר השכל.

וליד טאהא: ידעתי - - -

רם שפע: תודה רבה, חברת הכנסת פרומן, מפתיעה כל פעם מחדש.

רם שפע: חבר הכנסת טאהא, בבקשה.

משה אבוטבול: הופתעתי שהיא צוללת.

רם שפע: התלבטתי אם להתייחס לנושא אבל החלטתי לדלג.

משה אבוטבול: אני צולל לתוך - - - וגולש ברשת.

רם שפע: רגע, אורלי רוכבת - - -

אורלי פרומן: רוכבת על אופניים, גולשת סקי, צוללת במים ומשחקת טניס קבוע מספר פעמים בשבוע.

משה אבוטבול: לכן נתנו לה להיות מנכ"ל משרד התרבות.

אורלי פרומן: זה החיבור שלי - - -

רם שפע: מעמידה את כולנו בצל.

וליד טאהא: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, גברתי השרה, יכול להיות שהנושא הזה של איכות הסביבה וההגנה על סביבה וחינוך הם הנושאים שחוצים מגזרים, אי כי אני לא אוהב להשתמש במילה מגזר, אני אוהב מונחים אחרים, אבל בנושא הזה יכול להיות שהיא מתאימה.

וליד טאהא: זה נושא שיש עליו קונצנזוס לאומי.

וליד טאהא: לאומי במקרה הזה כולל את כל האוכלוסיות במדינה ללא יוצא מן הכלל.

וליד טאהא: אנשים מודעים היום הרבה יותר לזכותם להיות בסביבה נקיה שעוזרת גם לתוחלת חיים וגם לבריאות.

וליד טאהא: אלה דברים חשובים מאוד.

וליד טאהא: גברתי השרה, החלפנו כמה משפטים גם בעניינים הקשורים לחברה הערבית.

וליד טאהא: אני מעודד מאוד מהתפיסה הערכית שלך בעניין הזה ואני מאמין שייעשו המון דברים שיעשו טוב לכולם.

וליד טאהא: רציתי למצוא את הקשר בין מה שאנחנו עושים בפועל בבתי הספר – כשהייתי מנהל בית ספר ומנהל אגף חינוך, עסקתי המון בתוכניות של חינוך סביבתי – לבין הרשות המקומית והחברה בכלל.

וליד טאהא: זה מעגל שצריך לקבל הד והבנה בקרב כולם.

וליד טאהא: חשוב מאוד שתלמידים ילמדו על ערכים סביבתיים ועל הגנת סביבה וניקיון והיגיינה וכמה זה חשוב באופן אישי וגם באופן חברתי.

וליד טאהא: אבל אנחנו כחברה וכרשויות מקומיות צריכים להתחבר לנקודה הזאת ולממש זאת בשטח.

וליד טאהא: אני מכיר בתי ספר שהפעלנו בהם תוכניות של חינוך לסביבה אבל עשרות מטרים מהם יש מפגעים סביבתיים שאי-אפשר לתאר אותם.

וליד טאהא: מה זה הפרדוקס הזה שאנחנו מכניסים לראש של הילדים?

וליד טאהא: מצד אחד, חינוך לסביבה נקייה וסביבה תומכת תוחלת חיים וכל הדברים הטובים שבנושא, אבל כשהוא יוצא מהשער של בית הספר, הוא מיד רואה את ההפך.

וליד טאהא: כאן נכנסת הנקודה של רשויות מקומיות והתפקיד של המשרד לפעול.

וליד טאהא: באופן אישי אני חושב שצריך לחשוב על תקנה שתדבר על רדיוס מסוים שלא יאפשר מפגעים סביבתיים בקרבת בתי ספר כדי שאנחנו נדע לשלב בין חינוך שאנחנו נותנים לילדים לבין מראה חיצוני של הסביבה הקרובה לבית הספר.

וליד טאהא: יש מה לעשות.

וליד טאהא: אני מעודד כשאני עוקב בתקופה האחרונה אחרי אנשים, יחידים וגם קבוצות, שמעלים את זה ברשתות החברתיות כתביעה חד-משמעית ודורשים יותר איכות חיים ופחות מפגעים סביבתיים.

וליד טאהא: הם מדברים על שריפות וכל פעם שהם רואים שריפה, הם מעלם לרשתות ומדברים בגנותה.

וליד טאהא: יש מה לעשות וזה המקום.

וליד טאהא: חינוך וסביבה זה אותו דבר.

וליד טאהא: תודה רבה, גברתי.

רם שפע: תודה רבה, חבר הכנסת טאהא.

רם שפע: עודכנתי שאני מוכרח להיות בשעה 12:00 בוועדת חוקה, כמו שאמרתי פה כבר כמה פעמים, אני חבר בעוד כמה ועדות ואין לנו הרבה אנשים אחרים, אז אין ברירה.

משה אבוטבול: חתמנו שם על החוק הנורבגי.

משה אבוטבול: חתמנו שנינו על החוק הנורבגי.

וליד טאהא: סוף-סוף יש נושא שאנחנו מחוברים אליו – אתה רוצה - - -

רם שפע: הכול בסדר.

רם שפע: דיון של שעה וחצי, צריך הגיד גם למי שבזום, זה היה הזמן המתוכנן לישיבה.

רם שפע: רק רציתי לציין זאת.

רם שפע: חבר הכנסת אבוטבול, רצית לומר משהו?

משה אבוטבול: קודם כל, ברכות לשרה גילה.

משה אבוטבול: אמנם רצינו וגם את רצית לקבל את תיק החינוך, אבל גם זה סוג של חינוך.

משה אבוטבול: תחנכי אותנו – זה גם יהיה טוב.

משה אבוטבול: אני מאחל לך הצלחה ולא לשכוח ד"ש לידיד המשותף שלנו שהוא גם קצת קרוב, הרב יוני גמליאל, ידיד נפש 40 שנה.

משה אבוטבול: אנחנו רגילים להרבה פרסומות.

משה אבוטבול: אני עוד זוכר כנער "צא לנוף אך אל תקטוף", נאמני הניקיון שהיו אז.

משה אבוטבול: אני הייתי נאמן ניקיון בתור בחור בן 17.

משה אבוטבול: אבל דבר אחד – אני לא רוצה להגיד מעצבן אותי, זו לא מילה מתאימה – אמוד מרגיז אותי, הייתי בעשרות מדינות בעולם ואתה רואה שם את החינוך לנושא של הפרדה במקור וכל הדברים האלה.

משה אבוטבול: אצלנו זה באיטיות רבה.

משה אבוטבול: מה השרה חושבת לעשות כדי להגביר את זה כדי שבאמת זה יהיה בכל בית בישראל?

משה אבוטבול: הרי בסך הכול זה גם מועיל, זה גם עוזר.

משה אבוטבול: צריך להכיר לפעמים בנושא הזה.

משה אבוטבול: שינוע של הדברים האלה.

משה אבוטבול: מלמדים בבתי ספר.

משה אבוטבול: כראש עיר במשך 10 שנים, עשינו הרבה פרסי עידוד, אבל לא זז כלום בנושא הזה.

משה אבוטבול: האם השרה מתכננת?

משה אבוטבול: האם זה נמצא אצלך על השולחן כעבודה מאסיבית כדי להפוך את כולנו למשועבדים לנושא הזה?

משה אבוטבול: כך גם המדינה תרוויח, גם איכות הסביבה תרוויח וגם החינוך שלנו כי אנחנו צריכים לחשוב על הדורות הבאים, גברתי השרה.

גילה גמליאל: כן, בהחלט.

גילה גמליאל: אין שאלה שכל הנושא והתחומים שהגדרתי בתחילת דברי מצריכים, כפי שאמרתי, בראש ובראשונה את המשאבים ודבר שני, תוכניות אסטרטגיות בראייה ארוכת טווח.

גילה גמליאל: לא מהרגע להרגע, קצרת טווח לראות מה כל שר ירוויח מהקידום אלא תוכניות מובנות על מנת לשנות דרמטית את כל המצב מן השורש.

גילה גמליאל: אני ידועה ביכולות שלי, גם מהניסיון.

גילה גמליאל: לצערי, מהמשרד הקודם שלי הוקמו שלושה משרדים שונים בעקבות התוכן שיצקנו בו.

גילה גמליאל: אני סמוכה ובטוחה שבמשרד הזה אנחנו ממש נטפל באופן יסודי באותן מורכבויות שהגדרת.

גילה גמליאל: זה מצריך, כפי שאמרתי, להתחיל בחינוך ממש המגיל הרך ולהטמיע בכל הגילים.

גילה גמליאל: אבל בוודאי שלא רק זה יספיק בפן של החינוך.

גילה גמליאל: יש דברים פרגמטיים שעליהם אני עמלה ממש מהרגע שנכנסתי לתפקיד.

גילה גמליאל: יהיו הפתעות רבות לטובה.

משה אבוטבול: היית לוקחת את הנקודה של עידוד בתמרוץ?

משה אבוטבול: צריך לחשוב על זה.

משה אבוטבול: נניח, משפחות שעובדות על הנושא הזה יקבלו סוג של מלגה כדי לעודד - - -

גילה גמליאל: אני לא נכנסת כרגע לרזולוציות, אבל כל הצעה, כפי שאמרתי, תתקבל בברכה.

גילה גמליאל: אתם יכולים להעביר הצעות מניסיונכם.

גילה גמליאל: אני אשקול כל דבר לגופו ואולי ההצעות שלכם תוכלנה להשתלב בהחלט במכלול שנציג.

משה אבוטבול: תודה רבה לך.

רם שפע: תודה רבה.

רם שפע: חבר הכנסת דיין, בבקשה.

עוזי דיין: ברוכה הבאה.

עוזי דיין: שמירת סביבה היא בעצם שמירת חיים, בזה חשיבותה.

עוזי דיין: לא רק לנו אלא גם לדורות הבאים ולכן הנושא מאוד חשוב וקריטי ומכאן ברכת הצלחה לשרה ולצוות שלה ושתי הצעות או בקשות?

עוזי דיין: אחת בתחום החינוך.

עוזי דיין: ביהדות אומרים "צא ולמד".

עוזי דיין: אני מציע לעשות את זה מעשית.

עוזי דיין: אי-אפשר ללמוד על הסביבה שלא בסביבה.

עוזי דיין: אי-אפשר לעשות את זה רק בכיתות.

עוזי דיין: היום, 99% מהזמן של התלמידים הוא בכיתה.

עוזי דיין: צריך למצוא דרך לעודד בכלל את היציאה מהכיתה, אבל בוודאי ובוודאי בתחום הזה.

עוזי דיין: הדבר השני – כל אחד כאן יעשה כמיטב יכולתו.

עוזי דיין: אני בטוח מכיר את האנשים בשביל לעזור בתחום הזה ואני מציע שכל אחד יתרום גם באופן אישי.

עוזי דיין: לדוגמה, כשהגעתי למשרד פה, הדבר הראשון שאמרתי היה: אין פה כלים חד-פעמיים.

עוזי דיין: כל אחד יכול לעשות את זה.

עוזי דיין: זה דבר פשוט מאוד.

עוזי דיין: נכון שבמוסד גדול בזמן הקורונה – הקורונה היא אויבת גדולה של שמירת סביבה, חוץ מזה שמסתובבים פחות – כל אחד יכול במשרד שלו או בבית שלו לחיות בלי חד-פעמיים, בלי קשיות.

עוזי דיין: זו תרומה קטנה ואישית, אבל כשהיא מצטברת, היא חשובה.

רם שפע: אני מצטרף.

רם שפע: אני זוכר שחבריי בסמינר הקיבוצים, כשהייתי סטודנט, צחקו עלי שאני מסתובב עם כוס.

רם שפע: אני רוצה שהם יראו שגם בכנסת אני מסתובב עם כוס קפה מזכוכית וככל שאני יכול, אני שותה רק ממנה – גם מטעמי טעם וגם מטעמי סביבה.

רם שפע: אני רוצה לאפשר למי שעוד לא הספיק לדבר, במיוחד לתלמידים שהבטחתי להם שהשרה תכבד אותם.

רם שפע: אשמח מאוד לשמוע אתכם.

רם שפע: אלה בן גרשון, תלמידה בבית הספר "יחדיו" בבאר שבע, אשמח לשמוע אותך.

אלה בן גרשון: משבר האקלים בשבילי הוא משבר שכולנו סובלים ממנו.

אלה בן גרשון: הוא כולל אסונות טבע חריגים וזיהום סביבתי עקב פעילותו של האדם.

אלה בן גרשון: בגלל הפעילות שלנו, כל המפעלים והדברים שאנחנו משתמשים בהן, אנחנו פוגעים בסביבה – אנחנו בעצם פוגעים בעצמנו.

אלה בן גרשון: כחלק מאסונות הטבע, הקרחונים נמסים וגורמים לשיטפונות שמביאים גם סופות ועוד כל מיני תופעות טבע אחרות ונזקים, למשל, בתים וחנויות נהרסים, כמו שהיה בסופה השנה בטקסס, ארצות הברית, שגרמה להרס של הרבה בתים.

אלה בן גרשון: לכן כשאנחנו פוגעים בסביבה, אנחנו פוגעים בעצמנו.

אלה בן גרשון: חשוב להעלות את המודעות למצב כי אם אף אחד לא ישים לב לזה ולא יידע מזה, אז לאף אחד לא יהיה אכפת מזה וככה לא נוכל לפתור את הבעיה והיה לנו אורח חיים לא טוב וייהרסו לנו דברים רבים שאנחנו צריכים וזקוקים להם כדי להתקיים.

אלה בן גרשון: אני מנהיגה סביבתית.

אלה בן גרשון: להיות מנהיגה בבית הספר זה מהנה מאוד.

אלה בן גרשון: אני מרחיבה את הידע שלי ואני נהנית מאוד גם לתרום מעצמי ולהביע את הדעות שלי לגבי דברים שאני אוהבת ומתעניינת בהם.

אלה בן גרשון: בשיעורי מדעים אנחנו לומדים על הזיהום הסביבתי וככה זה מעלה יותר את המודעות ומרחיב את הידע של התלמידים.

אלה בן גרשון: כשאני נהנית ממשהו ובאמת אוהבת נושא מסוים, אני נהנית לדבר עליו, ללמוד עליו ולהסביר אותו.

אלה בן גרשון: אני אוהבת להביע את דעתי על דברים שחשובים ומעניינים אותי.

אלה בן גרשון: אני מתייחסת אליהם ברצינות ומתעניינת בהם.

אלה בן גרשון: למשל, בבית יש לנו תפקיד למחזר.

אלה בן גרשון: לפעמים אנחנו עושים יצירות מחומרים ממוחזרים.

אלה בן גרשון: אנחנו עושים שימוש חוזר בכל מיני מוצרים שאפשר לעשות בהם.

אלה בן גרשון: מוצרים שאי-אפשר למחזר בבית, אנחנו שמים אותם במחזורית.

רם שפע: אלה, מה דעתך על מצב החינוך הסביבתי בבית הספר שלך או בעיר?

אלה בן גרשון: אני חושבת שזה מצוין בגלל המורה שלנו למדעים.

אלה בן גרשון: היא התקינה פחי מחזור לסוללות ולכל מיני בקבוקי פלסטיק.

אלה בן גרשון: זה עוזר מאוד.

אלה בן גרשון: היא גם דואגת לרוקן אותם.

אלה בן גרשון: יש לנו גם כל מיני פעילויות, וכמו שאמרתי, אנחנו לומדים על זה בשיעורי מדעים.

אלה בן גרשון: זה מעלה את המודעות של התלמידים ומוסיף להם ידע.

אלה בן גרשון: הם יודעים שאם הם לא ישמרו על הסביבה, אז אף אחד לא ישמור עליה.

רם שפע: תודה.

רם שפע: את רוצה להוסיף?

רם שפע: אם לא, אני רוצה לעבור למאיה שוורץ.

רם שפע: תודה רבה, אלה.

רם שפע: מאיה שוורץ היא גם תלמידת בית ספר.

רם שפע: אני נותן קדימות לתלמידים ולתלמידות.

רם שפע: אלה כבר מעדכנת באיזושהי רשת חברתית שהיא סיימה לדבר פה.

רם שפע: אני צוחק, אני רואה אותך מקלידה.

רם שפע: מאיה נמצאת איתנו?

רם שפע: תציגו את עצמכן, בבקשה.

מאיה שוורץ: זאת נעה וזאת המורה שלנו למדעים, שקד.

מאיה שוורץ: אני ונועה תלמידות כיתה ז' בבית הספר "אתגרי העתיד" בחריש.

מאיה שוורץ: באנו להציג נושא שחשוב לנו מאוד: הסביבה.

רם שפע: מה שם בית הספר?

מאיה שוורץ: אתגרי העתיד".

רם שפע: זה גם משהו להתעכב עליו.

רם שפע: לא סתם שאלתי.

מאיה שוורץ: יש לנו בבית הספר ועדה שאנו קוראים לה "מנהיגות טבעית" שיש בה ילדים שעשו פעילויות למען בית הספר.

מאיה שוורץ: חשוב לנו לשמור על הסביבה.

מאיה שוורץ: אנחנו מעלים אתה נושא הזה פעמים רבות בבית הספר.

מאיה שוורץ: אני אתחיל עם מה שכתבתי.

מאיה שוורץ: אי רוצה להגיד דברים שחשובים לי.

מאיה שוורץ: יש לי שאלה: האם אנחנו מבינים שאנחנו הורסים את העתיד שלנו?

מאיה שוורץ: אני מתכוונת שמזעזע ומפחיד אותי שחיות סובלות ומתות ושקצב ההכחדה היום הוא פי 10,000 מאשר הקצב הטבעי.

מאיה שוורץ: זה נושא שמאוד מדבר אלי כי קשה לי מאוד לראות שככה חיות נעלמות מהעולם.

מאיה שוורץ: זה קורה בגלל שינוי האקלים, הרס הסביבות הטבעיות, ציד וזיהום.

רם שפע: - - -

מאיה שוורץ: אני אגיד קודם דברים - - - ואחר כך אני אדבר על דברים אחרים - - - החיים בים - - - אם יתחממו עוד קצת, השוניות ימותו.

רם שפע: אמרתי שתמשיכי, אבל קחי בחשבון שאת צריכה להיות תמציתית.

מאיה שוורץ: מדאיג אותי לגבי החיים שלי כי יהיה חם מדי מכדי לחיות נורמלי עם ימים של חום קיצוני מעל 40 מעלות.

מאיה שוורץ: מדאיג אותי שמפלס הים צפוי לעלות, שכבר יש שיטפונות, שיהיה מחסור במזון שישפיע גם עלינו – האוכל יהיה יקר ולא מספיק.

מאיה שוורץ: מדאיג אותי שבמדינות סביבנו לא יהיה מספיק מים וגם מדאיג אותי איך העולם שלנו ייראה ב-2030, כי כבר עכשיו יש תוצאות למה שעשינו: השיטפונות והשריפות.

מאיה שוורץ: זה מגיע עד לחיים האישיים שלנו פה בישראל.

מאיה שוורץ: כתבתי דברים שהייתי רוצה לפתור איתם את כל הבעיות שהצגתי כאן.

מאיה שוורץ: צריך להכיר לילדים ולנוער את הנושאים האלה – זה התפקיד שלכם.

מאיה שוורץ: יש לכך שתי סיבות: 1.

מאיה שוורץ: להגיד את האמת ולהכין למציאות; 2.

מאיה שוורץ: כי ילדים יכולים להשפיע דרך הפגנות, לצאת עם בית הספר למצעד האקלים ועוד.

מאיה שוורץ: חרם מוצרים – להפחית צריכה ולעבור מחד-פעמי לרב-פעמי וכמובן להפחית אכילה מן החי.

מאיה שוורץ: בנושא הזה ידוע כבר היום שאם ישראלים יוותרו על בשר ביום אחד בשבוע, המשמעות הסביבתית תהיה כאילו הורדנו חצי מיליון מכוניות מהכביש.

מאיה שוורץ: אלה הנושאים שחשובים לי.

מאיה שוורץ: הצגתי כאן גם רעיונות לפתרונות שחשבתי עליהם יחד עם נועה ושקד.

מאיה שוורץ: גם אנחנו הילדים יכולים לעשות שינוי ואנחנו רק צריכים אתכם להעלות את המודעות בשביל זה.

רם שפע: אתן רוצות להגיד עוד משהו או שסיימתן?

שקד ארג: אני יכולה להמשיך ולחדד נקודות?

רם שפע: כן.

רם שפע: את נציגת המורים כרגע, אחריות כבדה על כתפייך.

שקד ארג: אני פעילה גם ב"מורים למען האקלים" וכרגע מייצגת את התנועה וגם הכבוד הכי גדול זה לשבת עם התלמידות מחינוך סביבתי.

שקד ארג: אני לא יודעת אם אתם רואים, אבל מאחורינו יש כרזות של אקלים.

שקד ארג: אנו בבית הספר, בחדר שהפך למוזיאון בנושא משבר האקלים.

שקד ארג: יצרנו אותו ביחד עם מנהיגות סביבתית.

שקד ארג: אני רוצה להודות לשרה על הכיוון החדש לגמרי שהיא מביאה למדינת ישראל, בהנהגת ישראל.

שקד ארג: עד אותו רגע שהשרה דיברה, הדיבור בוועדה היה קשור, אבל מאוד רגוע ביחס למצב שיש לנו עשור לעצור את פליטות גזי החממה לפני שהעולם ידרדר למצב של התחממות שיכולה להיות ב-5-4-3-2 מעלות – בדיוק קראתי את הדוחות של האו"ם, IPCC – אם לא נעצור את המצב הזה עד 2030, אנחנו נהיה במצב חמור מאוד.

שקד ארג: אנחנו ממשיכים לדבר על חינוך סביבתי כאילו זה עוד נושא נחמד ולא כאילו זה הנושא הכי בוער, הכי דרמטי שהולך לפגוש את הילדים בכל תחומי החיים שלהם.

שקד ארג: אנחנו המבוגרים פשוט לא מספרים להם.

שקד ארג: לא מספרים להם שהעולם מתחמם ב-1.2 מעלות כבר עכשיו, לא מספרים להם שמחצית מהיערות בעולם כבר נשרפו, לא מספרים להם שיש צפי להתחממות הרבה יותר כבדה אם אנחנו המבוגרים לא נשנה דברים.

שקד ארג: הילדות האלה ועוד חברים במנהיגות שאנחנו רואים בכיתה – ויש הרבה כאלה – הם דוגמה מדהימה לזה שלילדים יש את היכולת אולי הכי חשובה, קודם כל, לבוא ולדרוש מאיתנו לעשות כי זה העתיד שלהם והחיים שלהם.

שקד ארג: אם לא נספר להם את האמת, הם לא יוכלו להגיד לנו מה הם מבקשים מאיתנו בקשר לאמת הזאת.

שקד ארג: ילדים ברחבי העולם כבר מפגינים, אבל בארץ רוב הילדים פשוט לא יודעים שזה קורה.

רם שפע: שקד, השרה רוצה להתייחס.

גילה גמליאל: אשמח להיפגש עם ארגון המורים טרם בניית התוכנית הסופית.

גילה גמליאל: אני אבקש מהצוות שלי שיגיע אליכם דרך היושב-ראש ואני אשמח מאוד שתגבשי אותם ואשמח לשמוע את כל אותם מוטיבים מניסיונכם העשיר לגבי איך שאתן רואות איך זה צריך להיות ממומש הלכה למעשה במערכת החינוך על מנת שאני אקדם את זה יחד עם השר גלנט.

רם שפע: יישר כוח.

רם שפע: כבר ייצרנו פה פרקטיקה חשובה ויפה, שטח שמחובר למדיניות של השרה – זה יהיה נפלא.

גילה גמליאל: תראי איזה יופי, פיתחת פה שתי מנהיגות.

גילה גמליאל: אני מאמינה שזה לפחות שתיים.

גילה גמליאל: אז יישר כוח לך על המנהיגות הטבעיות.

שקד ארג: אני יכולה להמשיך?

רם שפע: אני אגיד שוועדת חוקה מתעכבת מעט, אז ככל שזה בסדר מבחינתכם, אפשר להמשיך עוד כמה דקות, ככל שהשרה יכולה להיות איתנו.

רם שפע: וגם אם לא, אז נעשה גם כמה דקות בלעדיה.

רם שפע: אני בטוח שנצליח לשרוד.

רם שפע: שקד, בבקשה.

שקד ארג: עד פה היו הערות יחסית כלליות על משבר האקלים והמשבר הסביבתי.

שקד ארג: יש לי כמה הערות יותר ספציפיות.

שקד ארג: הייתה פה התייחסות לזה שהחינוך הסביבתי מגיע לבתי ספר מסוימים.

שקד ארג: אני אגיד מעבר לזה, בחוויה שלנו של מורים למען האקלים זה די תלוי במורים שמתעניינים בנושא.

שקד ארג: זה הכול עלינו אם תהיה מנהיגות סביבתית או לא, מה יהיו התכנים שעוסקים בהם בבית הספר.

שקד ארג: לעשות יום כדור הארץ, זה לא משהו שהוא ממש מותווה בתוך בית הספר.

שקד ארג: דבר נוסף הוא העניין של התיכון.

שקד ארג: דיברו פה על מדעים – תכף אני אגיד גם על זה משהו – במדעים בחטיבה יש את הנושא הזה בכל מיני מובנים.

שקד ארג: אין כמעט בתיכון, מקום שבו הילדים שדווקא מסוגלים סוף-סוף להבין את הנושאים המורכבים האלה – הבנות פה מבינות, אבל ברור לנו שעם הגיל, היכולת להבין להתמודד היא יותר גבוהה – אין כמעט חשיפה לנושא בכלל כי אין את זה באזרחות ומפסיקים ללמוד מדעים בתיכון.

שקד ארג: לכן אני מברכת על האמירה שיתחילו בכיתה י' ללמוד יחידה בנושא.

שקד ארג: עוד שני דברים בעניין אקטיביזם.

שקד ארג: לא מספיק להגיד לילדים, אנחנו גם צריכים לאפשר להם ולתת להם להיות מעורבים ולתת להם כלים להשפיע על העולם כי אחרת אנחנו משאירים אותם עם הידיעה שהעולם נהרס ואין להם מה לעשות עם זה.

שקד ארג: הדבר האחרון שאני רוצה להתייחס אליו זה הנושא הספציפי שמאיה הזכירה וזה הנושא של תזונה.

שקד ארג: מלמדים תזונה בבתי הספר בתוכנית הלימודים במדעים בכיתה ט'.

שקד ארג: יש אי-הלימה.

שקד ארג: מצד אחד, משרדי הבריאות והחינוך הוציאו את "אפשרי בריא" ואת העניין של לעודד תזונה ים-תיכונית שמעודדת הרבה אכילה מהצומח, הרבה אכילה של אוכל טבעי ולא מעובד.

שקד ארג: לעומת זאת, בספרים זה עדיין בכלל לא מופיע וממה שאני מכירה בשטח, זה גם לא ממש נלמד.

שקד ארג: זה אומר שעדיין לא משתמשים בכלי המדהים הזה של התזונה של הילדים שיש לו יכולת אדירה להשפיע.

שקד ארג: אנחנו יודעים היום מהמחקרים הגדולים של Science ושל כל כתבי העת ושל האו"ם, שהדרך הכי אפקטיבית שכל אחד מאיתנו יכול להשפיע על הסביבה בהמון תחומים היא דרך התזונה שלנו ומעבר ליותר תזונה מהצומח.

שקד ארג: תודה רבה.

רם שפע: תודה.

רם שפע: תודה רבה.

רם שפע: יישר כוח.

רם שפע: זה נראה מרשים, גם הרקע שלכם מעיד וגם באופן כללי העיסוק המעמיק.

רם שפע: אני שמח לפגוש את התלמידות פה, במיוחד 3 תלמידות ולא תלמידים – זה באופן כללי עוד יותר טוב.

רם שפע: אני אתחבר במשפט למה שאמרת ואז נרצה, לפני שהשרה תלך, שאורן גינזבורג מ"חיים וסביבה" יתייחס.

רם שפע: בסוף, התלמידים בעולם ובארץ מצליחים להוביל אותנו המבוגרים הרבה מאוד פעמים בשלל נושאים – אם כי אני מרגיש שאני נציג הדור הצעיר פה בכנסת – ומצליחים הרבה פעמים לאתגר אותנו ולקחת אותנו למשימות שאנחנו לא תמיד רואים אותן.

רם שפע: זה מדהים לראות ששלוש התלמידות דיברו על מה שקורה בעולם ורובנו, לאורך כל הדיון, גם נציגי המשרדים וגם נציגי הארגונים, מסתכלים פה על מה שקורה בתוך בתי הספר.

רם שפע: לשמחתי השרה התייחסה למצב שלנו אל מול העולם.

רם שפע: נראה לי שבזמן שאנחנו עסוקים בלהרחיב את תוכניות החינוך פה ואת התפיסה שלנו ושל תלמידי ישראל על חינוך סביבתי ועל הסביבה בכלל, אנחנו צריכים כל הזמן לפזול לעולם ולראות שגם בנושא הזה יש לנו עדיין הרבה מאוד פערים.

רם שפע: כמו ששקד אמרה, המצב לא טוב.

רם שפע: צריך להגיד את זה בבירור.

רם שפע: נכון שהחינוך הסביבתי פה בשיפור ואני מקווה שהוא ישתפר עוד בשנים הבאות, אבל המצב לא טוב.

רם שפע: משבר האקלים נוכח, קיים, ולמרות שיש כמה אנשים בעולם שעוד קצת מכחישים אותו, הוא בסוף קיים ונוכח.

רם שפע: לפני שניתן לשרה להגיד דברים לפני שהיא יוצאת, אשמח לעבור לעומר גינזבורג שהוא רכז תוכניות חינוכיות בחיים וסביבה.

רם שפע: שלום, צוהריים טובים.

עומר גינזבורג: אני מארגון חיים וסביבה שהוא ארגון הגג של כל ארגוני הסביבה בישראל.

עומר גינזבורג: אני מרכז פרויקט שנקרא מתחילים את השינוי בצלחת" שמעודד תזונה בת-קיימא.

עומר גינזבורג: אני מתחבר מאוד לדברים שנאמרו פה על-ידי כמה מהמשתתפים, קודם כל, הנושא של קידום החינוך הסביבתי כך שיותר ויותר בתי ספר ילמדו אותו הרבה יותר מהכמות היחסית מצומצמת שלומדת היום ולהטמיע את זה בתוך תוכניות הלימודים.

עומר גינזבורג: את הזמן הקצר שיש לי אני רוצה להקדיש לנושא החשוב של תזונה.

עומר גינזבורג: כמו ששקד אמרה לפני, היום כבר ידוש שאחד הדברים, אם לא הדבר הכי אפקטיבי שאפשר לעשות היום למען צמצום הנזק הסביבתי שכל אחד מאיתנו גורם, זה באמת לשנות את ההרכב התזונתי של מה שאנחנו אוכלים ולצרוך יותר מהצומח.

עומר גינזבורג: היום אנחנו גם רואים שמשרד החינוך בעצמו מפרסם עמדות בנושא הזה.

עומר גינזבורג: בשנה שעברה פורסם דוח של אגף מחקר ופיתוח של משרד החינוך שדיבר על המגמות שצריכים ללמד תלמידים כדי להכין אותם לעולם המחר.

עומר גינזבורג: הדוח נקרא "פדגוגיה מוטת עתיד".

עומר גינזבורג: אחד הנושאים שעלו שם הכי הרבה במסגרת המגמות הסביבתיות היה ההשפעות של המזון שלנו, וספציפית מזון מן החי, על הסביבה.

עומר גינזבורג: בהקשר הזה, אחד הדברים שאנחנו רואים באי-הלימה זה שהתכנים שמופיעים היום במסגרת החינוך - - - התזונה הים תיכונית שמעודדת יותר תזונה מהצומח כדי להפחית פגיעה בסביבה לעומת דברים שלא מופיעים היום בתוכניות הלימודים במדעים.

עומר גינזבורג: רוב התלמידים שלומדים על סביבה, לא לומדים על הקשר של בחירות המזון שלהם על הסביבה וזה משהו שצריך לשנות גם בתוכנית הלימודים.

עומר גינזבורג: אחד הדברים שאני קורא לכם בוועדה לעשות זה לכנס את הגורמים שעוסקים בנושא הזה במסגרת לימודי מדעים ונושאים אחרים שקשורים לסביבה ולדאוג שיתחילו לדבר יותר גם על הנושא של בחירות של מזון.

עומר גינזבורג: זה אחד הדברים, אני חושב, הכי-הכי חשובים.

עומר גינזבורג: בהקשר הזה אני רוצה להגיד שאני יודע שבחינוך הסביבתי עוסקים בנושא הזה, פשוט מעט תלמידים, יחסית, מקבלים אותו.

עומר גינזבורג: אני יודע שזה נושא שחשוב גם לגופים אחרים כמו למשל הרשת הירוקה שהם גם חלק מאיתנו בחיים וסביבה.

עומר גינזבורג: ראיתי שחגית מהרשת הירוקה פה – תנו גם לה כמה דקות לדבר על הדברים החשובים שהם עושים ועל השינויים שהם רוצים לראות.

עומר גינזבורג: הדבר האחרון שאני אגיד, אני חושב שיכול להיות מצוין אם הנושא הסביבתי ייכנס כנושא שנתי.

עומר גינזבורג: אפשר להחליט, למשל, על נושא כמו סביבה - - - כנושא שנתי וככה ידאגו שכל התלמידים ילמדו אותו ולא רק מי שמקבל תקצוב או מי שהנושא חשוב לו במיוחד.

עומר גינזבורג: אלה הדברים העיקריים.

עומר גינזבורג: סליחה, יש עוד דבר אחד אחרון שרציתי להגיד.

עומר גינזבורג: אח הדברים שהכי אפקטיביים בעינינו בנושא של חינוך לשינוי תזונתי זה לתת את הדוגמה ולערב את ההורים.

עומר גינזבורג: אמר פה אחד מחברי הכנסת שכל הקהילה צריכה להיות מעורבת.

עומר גינזבורג: אם אנחנו רוצים שילדים יבחרו לצרוך קצת אחרת, כמו אמרה פה התלמידה, לעשות יום ללא בשר.

עומר גינזבורג: צריך לתת להם כלים אפקטיביים לעשות את זה.

עומר גינזבורג: ללמד אותם מתכונים מהצומח.

עומר גינזבורג: זה חלק מהדברים שאנחנו רוצים לקדם: שיילמדו איך להכין מנה מהצומח שהיא משביעה, טעימה ובריאה ולערב את ההורים בתוך זה כדי שגם הם יהיו חלק מהתהליך של להכין את האוכל.

עומר גינזבורג: כדי שזה לא יהיה רק, כמו שאמרו, לזרוק סיסמאות אלא לתת כלים פרקטיים איך אני יכול לשנות את ההרגלים שלי למען הסביבה כבר בארוחה הבאה.

עומר גינזבורג: זה צריך להיכנס לתוכניות לימודים במדעים.

רם שפע: תודה רבה.

רם שפע: היית ממוקד ונהיר.

רם שפע: בבקשה, גברתי השרה, אם את רוצה להתייחס, לסכם?

גילה גמליאל: כן.

גילה גמליאל: ראשית, תודה רבה על עצם קיום הדיון החשוב הזה.

גילה גמליאל: רם, אני תולה בך גם הרבה תקוות ששיתוף פעולה יהיה, כפי שאנחנו יודעים מהעבר לשתף פעולה.

גילה גמליאל: אין לי ספק שגם נצליח בזה.

גילה גמליאל: אני חייבת לציין שזה לא מובן מאיליו, שיתופי הפעולה הם לא תמיד בנמצא.

גילה גמליאל: לפעמים די מוצאים קירות אטומים, במיוחד בחיבור בין כנסת לממשלה.

רם שפע: הקואליציה שלנו מוכיחה יום-יום שיש שיתופי פעולה פשוטים.

משה אבוטבול: זה ילך ויתגבר, רם.

רם שפע: רק קצת, כדי שיהיה מעניין.

רם שפע: אנחנו נוכיח להם שאפשר.

גילה גמליאל: בדיוק.

גילה גמליאל: בחינוך הסביבתי לפחות זה קונצנזוס.

גילה גמליאל: אני רוצה להודות לכם ולכן ואין לי ספק שנשתף פעולה.

גילה גמליאל: היה מקסים ואופטימי לראות את המנהיגות הטבעיות, לראות את הקו.

גילה גמליאל: זה מראה לך שזה בוער בנשמה וזה תלוי הרבה גם בהנהגת המורים שלנו.

גילה גמליאל: כשזה בא בצורה נכונה כל-כך עבור הילדים, זה אקט טבעי להיות מנהיגים טבעיים.

גילה גמליאל: נפעל למען זה.

גילה גמליאל: תודה על הכול.

וליד טאהא: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לראות ייצוג של החברה הערבית בדיון חשוב כזה ולא רק ח"כ ערבי.

וליד טאהא: ציפיתי אולי שמישהו מהשטח, מבתי הספר, ישתתף כי זה נושא שצריך להיות בקונצנזוס מושלם.

רם שפע: כמו שאמרתי לך גם בדיון הקודם פה, אני אשמח באמת שיהיו נציגים בכל דיון שאנחנו עושים, בכל הנושאים - - -

וליד טאהא: זה תלוי בנו.

וליד טאהא: אם אנחנו מזמינים אותם – יהיו.

רם שפע: תלוי גם בנו.

רם שפע: נשב ונחשוב איך אפשר ליצור מצב שנצליח להעלות את זה.

רם שפע: השרה גילה גמליאל, תודה רבה.

רם שפע: באמת תודה רבה.

רם שפע: אנחנו זוכרים את הדברים שנאמרו פה ונקרא לך שוב כדי לעקוב.

רם שפע: היא יושבת מחר, כפי שהיא ציינה, עם השר גלנט.

רם שפע: אני חושב שזו עוד הוכחה להבנה שלהם כמה החינוך הסביבתי קריטי.

רם שפע: לפני שנסכם, אני רוצה לתת לדוברת אחרונה לדבר.

רם שפע: מור מ"נוער למען האקלים".

רם שפע: אנחנו בסימן הנוער ונראה לי שהם זכו בכך בזכות גדולה, הנוער שלנו והנוער בעולם בכלל.

רם שפע: בבקשה, את צריכה לדבר בקצרה מכיוון שאני צריך לצאת עוד רגע.

רם שפע: בבקשה.

רם שפע: מור, אתה בן.

רם שפע: אני מתנצל, סליחה.

רם שפע: מור, בבקשה, ידידי.

עוזי דיין: כבר אי-אפשר לדעת היום.

רם שפע: בסדר.

רם שפע: שמות יוניסקס זה מנת חלקנו.

רם שפע: אתה איתנו?

עוזי דיין: More of the same.

רם שפע: שתי דקות.

רם שפע: בבקשה.

מור כץ: תודה רבה.

מור כץ: חבל שזה נדחה דווקא לסוף הדיון כי זה משהו חשוב מאוד.

מור כץ: אני בן 17, תלמיד בכפר הירוק.

מור כץ: אני כבר כמעט שנתיים פעיל מרכזי במחאת הנוער למען האקלים.

מור כץ: התחלנו כסניף הישראלי של תנועת Fridays for Future העולמית שבין השאר מובילה אותה גרטה טונברג.

מור כץ: אנו מונים היום כמה מאות תלמידים מכל הארץ, מכל הגילים, מכל המגזרים.

מור כץ: פעילים מבאר שבע, מסכנין, מקרית שמונה, מתל אביב.

מור כץ: זו מחאה שמאחדת המון אנשים שונים, תלמידים כולם, סביב ההבנה שמשבר האקלים מאיים על החיים שלנו ועל העתיד שלנו, על כולנו, ושהיום לא מתייחסים לזה ברצינות הראויה.

מור כץ: השינוי שאנחנו דורשים הוא לא שינוי אזרחי בלבד.

מור כץ: הוא בעיקרו שינוי מדיני.

מור כץ: שינוי שההנהגה אמורה להוביל.

מור כץ: בגלל זה מעודד לשמוע את הדברים שהשרה גמליאל אמרה.

מור כץ: זה משהו שמאוד בוער בנו ואנחנו שמים על זה דגש גדול מאוד, במיוחד על הנושא של חינוך אקלימי, שבתור תלמידים אנחנו רואים את ההשפעה של זה.

מור כץ: אנחנו מייחסים לדברים האלה חשיבות גדולה מאוד ומקדישים לזה המון מהזמן שלנו וזו הסיבה שאני פה היום למרות שמחר יש לי מבחן במתמטיקה.

מור כץ: אני רואה את הנושא של משבר האקלים כמשהו שאי-אפשר להתעלם ממנו ושחייבים לדבר עליו.

מור כץ: בכוונה אנחנו שמים דגש על חינוך אקלימי ולאו דווקא על חינוך סביבתי.

מור כץ: אנחנו רוצים תוכנית לימודים מעמיקה מכיתה א' עד י"ב בנושא משבר האקלים.

מור כץ: אנחנו רואים את זה כמהלך הכרחי לפתרון של המשבר הזה.

מור כץ: בלי החינוך הזה, קשה לראות את הפתרון עצמו קורה.

מור כץ: מעבר לתועלת הזאת, זה גם משפר את איכות החיים שלנו בהרבה תחומים.

מור כץ: בתור מי שחונך על הערכים האלה ועל הדברים האלה בבית ובבית הספר, אני יכול להגיד שפעמים בודדות ממש זה מגיע מתוכנית הלימודים המסודרת.

מור כץ: בדרך כלל זה משהו שהמורה מביא אקסטרה.

מור כץ: אני בטוח שפה ושם יש בתי ספר שמכניסים את זה.

מור כץ: גם בית הספר שאני לומד בו מכניס את זה.

מור כץ: אבל הרוב המוחלט של בתי הספר ושל התלמידים לא נחשף לנושא הזה ולא מודע לחומרה וכמה זה חשוב.

מור כץ: זה לא הגיוני שנושא כל-כך קריטי לחיים של כולנו ושכל-כך משפיע על החיים של כולנו לא בא בתוכנית הלימודים כשמאה ואחד דברים אחרים כן.

מור כץ: זו זכות בסיסית של כל אחד להיות מודע למשבר הזה.

מור כץ: תוכנית מעמיקה כזאת מכיתה א' עד י"ב - -

רם שפע: משפט לסיכום.

מור כץ: - - המשמעות של זה תהיה עצומה.

מור כץ: דגש על זה שאפשר לפתור את המשבר הזה ואיך יוביל גם למעורבות אזרחים וגם לפתרון.

מור כץ: זה לא צריך להיות מוגבל לבתי ספר ספציפיים.

מור כץ: אנחנו מזמינים אתכם לקיים דיון יותר מעמיק משהיה פה היום בוועדה וגם להזמין אותנו כנציגים של הנוער שמבינים מה שקורה בשטח, איך התלמידים מרגישים, מה התלמידים צריכים וגם מבינים את המשבר הזה.

מור כץ: אנחנו גם קוראים לכם לקרוא לממשלה להכניס את זה לתוכנית הלימודים כבר בשנה הקרובה כי זה באמת משהו שאנחנו לא יכולים לתת לו עוד זמן.

מור כץ: זה היה אמור להתחיל לפני שנים.

מור כץ: זה מאוד מעודד לראות את הדיון הזה, זה מאוד מעודד לשמוע הרבה אנשים וח"כים מדברים בעד זה, אבל זו צריכה להיות פעולה מהירה, זו צריכה להיות פעולה עם ראייה לטווח הארוך.

מור כץ: אנחנו נשמח להיפגש עם הגורם הרלוונטי, יושב פה מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, האחראית על החינוך לקיימות במשרד החינוך, הייתה איתנו השרה.

מור כץ: נשמח לקיים פגישות עם האנשים האלה כדי להביא את הנושא הזה למציאות כי נחמד מאוד לדבר על זה ולתכנן כל מיני פעולות קטנות ונחמדות וזה משהו - - -

רם שפע: אוקיי.

רם שפע: אתה חייב לסיים.

רם שפע: תודה.

רם שפע: כפי שראית, היה לי ולנו חשוב מאוד שהתלמידים ידברו.

רם שפע: אין שום נציגות שדיברה כמו נציגות התלמידים ויש עוד כמה שביקשו לדבר אחרונים ואתה היחיד שקיבל את רשות הדיבור.

רם שפע: אני מקווה שזה מלמד.

רם שפע: אני אזמין אותך כנציג ואשמח להיפגש איתכם, לשמוע יותר לעומק.

רם שפע: המשמעות ברורה לי וגם היטבת לתאר.

רם שפע: חבר הכנסת אבוטבול, בקצרה, ואז אני אסכם ונסיים.

משה אבוטבול: הייתי רוצה לדבר אחרי הסיכום.

משה אבוטבול: תזכם את זה ואז אני אוסיף עוד משפט אחד לוועדה כי זה לא בדיוק קשור במאה אחוז לוועדת החינוך.

משה אבוטבול: הם לא צריכים לסבול אותי.

רם שפע: אני סומך עליך.

רם שפע: אני רוצה לסכם.

רם שפע: קודם כל, תודה לחברי הכנסת המתמידים והנכבדים.

רם שפע: זה לא נושא טריוויאלי והרבה מאוד פעמים אנשים נוטים לשים אותו בצד, את הסביבה בכלל ובוודאי את החיבור בין הסביבה לחינוך.

רם שפע: אבל אני בטוח שכל מי שנכח איתנו בזום ובוודאי השרה שהייתה פה, מבינים לעומק את העניין.

רם שפע: אמרתי את זה קודם ואני רוצה לחזור.

רם שפע: המצב של הסביבה בעולם באופן כללי לא טוב.

רם שפע: אנחנו במשבר באופן כללי, במשבר אקלים.

רם שפע: דיברת על התחממות גלובלית?

רם שפע: זה היבט אחד – יש עוד הרבה מאוד היבטים.

רם שפע: ברור שכמו בכל הקשר, ככל שנשכיל לשנות את דרכי החינוך שלנו, כך נצליח להטמיע את השינוי.

רם שפע: בסוף מדובר על הרבה מאוד הרגלים שלנו.

רם שפע: לא דיברנו מספיק על הרגלי צריכה.

רם שפע: אני מודה, אני סולד מאוד מהרגלי הצריכה שלנו כחברה מתפתחת.

רם שפע: אני חושב ששמנו את הצריכה החומרית שלנו במקום הרבה יותר מדי חשוב.

רם שפע: לפחות ברמה האישית, אני לא מרבה לצרוך.

רם שפע: יש עוד שלל נושאים.

רם שפע: לצד המילים היפות, לצד התוכניות – באמת הוצגו פה תוכניות יפות של משרד האנרגיה, גיא דיבר על זה בהתחלה, וגם נציגי משרד החינוך – ברור לי שקורים דברים, אבל צריך לזכור שאנחנו לא יכולים לצאת מהדיון הזה מרוצים כאילו מצב החינוך הסביבתי בישראל הוא נהדר.

רם שפע: יש עבודה, אני מעריך אתכם על העבודה הזאת, אבל קורא לכולנו לזכור שאנחנו צריכים לעשות עוד הרבה יותר.

רם שפע: ווליד טאהא דיבר פה על החברה הערבית, משה אבוטבול דיבר על החברה החרדית.

רם שפע: גם בהקשרים האלה, לצערי, יש פערים גדולים.

רם שפע: ככל שנשכיל להשלים אותם, כך נצליח עוד יותר לצמצם פערים בהקשר הזה.

רם שפע: זה היה חשוב לי לומר.

רם שפע: אחד הדברים הקטנים שנאמרו פה על-ידי השרה הוא אולי היעד הכי גדול שאני ארצה לבדוק בהמשך הדרך וזה, אני חושב, יעד למשרד החינוך ולמשרד להגנת הסביבה לוודא שביעדים מול ה-OECD אנחנו מצליחים לצמצם פערים בכל מה שקשור לחינוך הסביבתי.

רם שפע: השרה היא היחידה שאמרה את זה.

רם שפע: אנחנו בפער גדול.

רם שפע: המצב שלנו לא טוב בכמעט או במרבית הפרמטרים.

רם שפע: זה כיעד יכול להיות משהו שנוכל להשתפר בו.

רם שפע: נקודה נוספת שלא דובר עליה בכלל היא הסיפור של הכשרת מורים.

רם שפע: כמי שלמד חינוך והוראה, אני חושב אם לא נייצר מצב שיש לנו הכשרת מורים לחינוך סביבתי מספיק איכותית ומספיק מקיפה, ודאי שנמצא את עצמנו עם מורים שלא בטוחים מה התפקיד שלהם בתוך המערכת.

רם שפע: לכן הכשרת מורים פה היא קריטית ליכולת לייצר שינוי.

רם שפע: אני אבדוק את זה, רשמתי לעצמי, אבל זה נושא שלא נאמר עליו מספיק.

רם שפע: אני אסיים ואגיד שוב לתלמידים ולתלמידות שככל שאנחנו לא נהיה מספיק טובים בתחום הזה, תמשיכו לדחוף, תמשיכו להפגין.

רם שפע: זה בסדר גמור.

רם שפע: הדמוקרטיה צריכה שיהיו בה אנשים שיפגינו ויבקרו גם אותנו בממשלה, זה חלק סופר משמעותי.

רם שפע: אני קורא לכם למחות ולהביע את עמדותיכם בנושא הזה כמה שיותר, כמובן תוך שמירה על החוק.

רם שפע: תודה רבה.

רם שפע: נסיים עם חבר הכנסת אבוטבול שהתעקש להגיד דברי סיום.

רם שפע: בוא נראה שאפשר לשמור את זה.

משה אבוטבול: תודה רבה לכם.

משה אבוטבול: תמשיכו להצליח, אנחנו איתכם.

משה אבוטבול: אני חושב שזה היה דיון מצין ונשמח להמשיך את העבודה הלאה.

משה אבוטבול: במעבר חד אני מבקש מיושב-ראש הוועדה היקר, היות שהגיעה אלי פנייה מאיגוד מנהלי בתי הספר וסמינרים "בית יעקב", כמעט 10 מנהלים שפנו אלי בנושא של למידה מרחוק וההשלכות של זה לגבי תעודות של תלמידות.

משה אבוטבול: מדובר פה ברבבות של תלמידות.

משה אבוטבול: אני מבקש שלמרות שזה גם מופנה לעבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, תפעיל גם את כוח היצירה שלך להיות מעורב בנושא הזה.

משה אבוטבול: אני מעביר אליך ידנית את החומר, אבל תבין שאנחנו לא פטורים מלטפל בזה גם כן כי אלה מוסדות חינוך.

רם שפע: ברוך השם, יש לנו הרבה אתגרים.

רם שפע: תודה לכולם.

רם שפע: תודה שהייתם איתנו.