הוועדה המיוחדת לענייני רווחה ועבודה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 23, 2020-05-18 10:00

עאידה תומא סלימאן: בוקר טוב לכולם, אני פותחת את הישיבה המיוחדת לענייני רווחה ועבודה.

עאידה תומא סלימאן: זה דיון המשך של הדיון הקודם שהיה על השפעת הקורונה על תעסוקת ורווחת האוכלוסייה הערבית.

עאידה תומא סלימאן: ננסה היום להתמקד בשני נושאים עיקריים.

עאידה תומא סלימאן: הראשון, כל הנושא של הלוואות בערבות מדינה והתייחסות הבנקים באופן כללי לאוכלוסייה, מאחר ושמענו הרבה תלונות בדיון הקודם וגם בפניות ישירות אלי ולשאר חברי הכנסת, טענות קשות על הקשחה בעמדת הבנקים.

עאידה תומא סלימאן: נעבור אחר כך לדיון המשך בנושא הרווחה של האוכלוסייה בהשפעת הקורונה.

עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מכבדת את העבודה הקשה שעשיתם במרכז המחקר והמידע בכנסת.

נועם בוטוש: אתמול בלילה קיבלנו נתונים עדכניים מאגף החשב הכללי.

נועם בוטוש: סך כל הבקשות להלוואות לערבות מדינה היו 56,195.

נועם בוטוש: 64% מתוכן אלו בקשות שכבר טופלו, שעברו לטיפול הבנקים.

נועם בוטוש: 70% מתוך 64% הבקשות אושרו, שזה 25,000 בקשות, ו-30% בקשות להלוואות נדחו.

נועם בוטוש: סכום ההלוואות שאושר עומד על 9 מיליארד 860 מיליון.

נועם בוטוש: לגבי הנתונים בפילוח המגזרי, הצלחנו לקבל את הנתונים גם על ההלוואות שאושרו.

נועם בוטוש: חשוב להדגיש שהפילוח הוא לפי ישובים, לפי המיקום של העסק.

עאידה תומא סלימאן: מיקום העסק, או מיקום חשבון הבנק?

נועם בוטוש: המיקום של העסק.

נועם בוטוש: מתוך 25,000 הלוואות שאושרו, 11%, כ-2,700, היו במגזר הערבי.

נועם בוטוש: כשרואים את הסכומים שאושרו מתוך כמעט 10 מיליארד, אנחנו רואים ש-790 מיליון שקל ניתנו לעסקים במגזר הערבי.

עאידה תומא סלימאן: פחות ממיליארד.

נועם בוטוש: כן, 8%.

נועם בוטוש: אם אנחנו עושים את החישוב של סכום ההלוואה הממוצעת שאושרה, אנחנו רואים שהיא נמוכה בכ-30% מהממוצע הארצי של ההלוואות.

עאידה תומא סלימאן: סכום ההלוואה הממוצע לא ממש מדגיש את העובדה ש-8% קיבלו לעומת 13% שהגישו.

עאידה תומא סלימאן: יש הבדל של 5% בין אלה שהגישו לאלה שקיבלו.

נועם בוטוש: 8% זה סכומים, 13% זה מספר הבקשות.

נועם בוטוש: אנחנו רואים ש-13% בקשות הוגשו, רק 11% מתוכן אושרו.

נועם בוטוש: מה שאושר זה בסכומים יותר נמוכים.

עאידה תומא סלימאן: ההבדל בין אחוז הבקשות שהוגשו לבין אחוז הבקשות שאושרו הוא לא גבוה, הוא 2%.

נועם בוטוש: בדיוק.

נועם בוטוש: אנחנו רואים איזו שהיא ירידה מסוימת.

נועם בוטוש: הנקודה היא שהסכומים משמעותית יותר נמוכים.

עאידה תומא סלימאן: האם הסכומים שמאושרים הם לפי החלטת הבנק, לא לפי הבקשה?

נועם בוטוש: יכול להיות שיש גם פער בנושא הזה.

נועם בוטוש: אני יודע שסכומי הבקשות שהגיעו היו סכומים מאוד גבוהים – אמרו לי משהו כמו כמעט 40 מיליארד.

נועם בוטוש: לפעמים העסקים מגישים בקשות מעבר לתקרה במסגרת הקרן.

עאידה תומא סלימאן: מה שמעניין אותי זה האחוז של אלה שסורבו, הסיבות.

עאידה תומא סלימאן: בעלי עסקים מתקשרים ומדווחים שמסורבות הבקשות שלהם.

עאידה תומא סלימאן: הרבה פעמים הם מגישים בקשות והסכום שניתן להם הוא קטן.

זיו נאור: הנתונים של קרן ההלוואות מנוהלים על ידי החשכ"ל, לא על ידי בנק ישראל.

זיו נאור: לא היה לי את הפילוח של המגזר הערבי עד עכשיו.

עאידה תומא סלימאן: אני שמחה שתרמתי לכם לדעת מה קורה בפינה הזאת.

עאידה תומא סלימאן: בתחילת המשבר, פניתי לאיגוד הבנקים וביקשתי שיפיצו איזו שהיא מדיניות ברורה לגבי הקלה בקבלת אשראי והלוואות מהבנקים, וזה עוד לפני שידענו שתהיה קרן הלוואות בערבות מדינה.

עאידה תומא סלימאן: נאמר לי שהבנקים קיבלו הוראה לאפשר חריגה באשראי של עד 100,000 לעסקים ועד 5,000 לאנשים פרטיים.

עאידה תומא סלימאן: ממה שאני שומעת מהציבור ומהפניות החוזרות ונשנות, העסקים הם על סף התמוטטות.

עאידה תומא סלימאן: לא רק שלא הקלו - הקשיחו את התנאים.

זיו נאור: אני לא רואה הקשחה בנתונים שהמ.מ.מ נתן.

זיו נאור: אנחנו רואים שהמגזר הערבי נמצא באופן דומה למגזר היהודי, אין הבדלים חריגים.

זיו נאור: את סכום ההלוואה היותר נמוך אני נוטה לייחס לפעילות במגזרים שהם יותר מסוכנים ואולי דורשים הלוואות בהיקפים יותר נמוכים.

זיו נאור: לא הייתי קופצת למסקנה שיש פה איזה שהוא הבדל בולט.

עאידה תומא סלימאן: כשדיברתי על הקשחה, דיברתי באופן כללי.

עאידה תומא סלימאן: ההקשחה בעניין האשראי בולטת בבנקים.

זיו נאור: לא ספציפית למגזר.

עאידה תומא סלימאן: באופן כללי.

עאידה תומא סלימאן: יכול להיות שזה בגלל שהעסקים באוכלוסייה הערבית הם בתחומים המסוכנים, כמו הסעדה, כמו שירותים.

עאידה תומא סלימאן: בואי תספרי לי מה התפקיד שלכם ואיך את מסתכלת על מה שהבנקים עושים בתקופה הזאת.

עאידה תומא סלימאן: יש הבדל בגודל ההלוואות.

זיו נאור: נכון.

זיו נאור: מכיוון שאני לא יודעת איזה סכום הם ביקשו, קשה לי להגיד האם באמת הסכום שהם קיבלו הוא בהכרח יותר נמוך.

זיו נאור: יכול להיות שהם פועלים בתחומים שבהם היקף האשראי הוא יותר נמוך.

זיו נאור: אני מבקשת לא להתייחס לנתון שאנחנו לא יודעים לעבד ולהבין בדיוק מה הוא אומר.

זיו נאור: מתחילת המשבר ביקשנו מהבנקים להיות כמה שיותר רכים, אדיבים, מבינים, להסתכל על הצרכים של האוכלוסייה, לנסות לתת מענה כמיטב היכולת.

זיו נאור: עם זאת, ואת זה חשוב להדגיש, הבנקים מנהלים את הסיכונים שלהם.

זיו נאור: יש תחומים שאשראי הוא לא פתרון נכון לבעיה שנוצרה.

זיו נאור: אם הסיכוי שהעסק יחזיר את האשראי לבנק הוא מאוד מאוד נמוך, הדרך הנכונה לכל הפחות היא לתת ערבות ממשלתית בהיקף יותר משמעותי, אם לא משהו מעבר לזה, כמו למשל מתן מענקים.

זיו נאור: לא בהכרח כל הבעיות של המשבר צריכות להיות מטופלות אך ורק על ידי אשראי, וזה כמובן נכון לכל האוכלוסייה.

עאידה תומא סלימאן: מה הכוונה במענקים?

זיו נאור: אנחנו רואים מה קורה בעולם.

זיו נאור: יש ממשלות שבוחרות להעביר סכומים כמענק, לא כחלק מהלוואה.

עאידה תומא סלימאן: לא במחוזותינו.

זיו נאור: אנחנו מנסים לגרום לבנקים להעמיד אשראי בצורה משמעותית ככל שניתן.

זיו נאור: אנחנו רואים שבחודשיים הראשונים של המשבר הבנקים העמידו אשראי בקנה מידה של שישה חודשים.

זיו נאור: הם ללא ספק העמידו הרבה מאוד אשראי.

זיו נאור: אני מבינה שיש חלקים גדולים בציבור שעדיין מרגישים שמקשים איתם.

זיו נאור: כנראה שהצורך של הציבור באשראי גדל כל כך הרבה שאפילו הגידול המשמעותי בהיקפים של האשראי לא נתן מענה.

עאידה תומא סלימאן: לפי המסמך של המ.מ.מ רואים ירידה באשראי.

נועם בוטוש: בעסקים הקטנים.

זיו נאור: בעסקים הקטנים, לא בסך האשראי העסקי.

זיו נאור: יש ירידה בעסקים הקטנים, וזה נובע בעיקר מזה שבהתחלה לקח זמן עד שהקרן לעסקים קטנים התחילה לפעול.

זיו נאור: מהרגע שהקרן התחילה לפעול, אנחנו רואים שניתנים דרכה ובאמצעים אחרים היקפים מאוד מאוד משמעותיים.

זיו נאור: אגב, בנק ישראל נקט בצעד נוסף בנוסף לקרן - הוא מאפשר לבנקים לקחת הלוואות מוזלות דרך בנק ישראל, הלוואות מוניטריות, בגין אשראי שהם מעמידים לעסקים קטנים.

זיו נאור: כל המערכת נרתמת על מנת לאפשר את זה.

זיו נאור: מכיוון שכל זה התחיל בפיגור, אנחנו עוד לא רואים את סך ההשפעה.

זיו נאור: בהתחלה הייתה ירידה באשראי לעסקים קטנים, אבל זה הולך ופוחת.

עאידה תומא סלימאן: המסמך שיש בידינו, שמתייחס למרץ ואפריל, מראה ירידה.

זיו נאור: אני מפרידה בין מרץ לאפריל.

זיו נאור: אתם מסתכלים על הנתונים יחד.

זיו נאור: במרץ הייתה ירידה מאוד חזקה ובאפריל איזו שהיא עלייה, לכן במצטבר הירידה פחות משמעותית.

עאידה תומא סלימאן: האם את אומרת שלא הייתה ירידה באשראי בשני החודשים יחד?

זיו נאור: יש ירידה באשראי לעסקים קטנים שמבוססת על ירידה מאוד חזקה במרץ ועל עלייה מסוימת באפריל.

זיו נאור: לסך המשק יש עלייה מאוד חדה באשראי.

נועם בוטוש: את אומרת שבאפריל עוד לא רואים את סך כל הקרן בערבות מדינה, שזה עוד לא משתקף.

זיו נאור: כן.

עאידה תומא סלימאן: התלונה העיקרית של בעלי העסקים הייתה שלא נתנו להם בכלל הלוואה.

עאידה תומא סלימאן: הייתה גם תלונה על כך שהם ביקשו הלוואה בסדר גודל מסוים ונתנו להם פחות.

עאידה תומא סלימאן: אלו שתי התלונות העיקריות שהיו.

נועם בוטוש: מה שחשוב זה לראות מה הם הענפים שבהם ההלוואות נדחו, לראות אם מדובר בענפים יותר מסוכנים.

נועם בוטוש: כמו שבנק ישראל אמר בסקירה השנתית שלו, יש תחומים מסוימים, כמו מסעדות, בתי קפה, תחומי התיירות, שהקרן בערבות מדינה לא נותנת את המענה המספיק.

עאידה תומא סלימאן: ד"ר זיו אמרה שיש ענפים שנחשבים אצל הבנקים מסוכנים יותר.

עאידה תומא סלימאן: כולנו ידענו על הבעיות של המסעדות גם לפני.

עאידה תומא סלימאן: ידענו שיש מסעדות שנסגרות כל הזמן בישראל.

עאידה תומא סלימאן: יש עסקים אחרים שהתלוננו על זה שאישרו להם סכום הרבה יותר מופחת ממה שהם ביקשו, ויש עסקים שהתלוננו על כך שהם נדחו על הסף.

עאידה תומא סלימאן: רואים את ההבדל בסכומים בין שתי האוכלוסיות.

עאידה תומא סלימאן: משרד האוצר, יש לך פילוח של מספר הבקשות להלוואות שנדחו?

עמית מרזאי: 60% דחייה בישובים היהודים, 24% דחייה בישובים המעורבים, ו-16% דחייה בישובים הלא יהודיים.

עאידה תומא סלימאן: מה כמות הפניות שלא טופלו עדיין?

עמית מרזאי: יש כרגע 56,000 פניות בקרן.

עמית מרזאי: מתוך 36,200 שנדונו, 25,000 אושרו.

עמית מרזאי: 70% מהבקשות שנדונו אושרו.

עמית מרזאי: יש דחייה של 10,800 בקשות.

עמית מרזאי: מתוך 10,800 בקשות, 60% הן בקשות שנדחו בישובים יהודים, 24% בישובים המעורבים, ו-16% בישובים הלא יהודים.

עאידה תומא סלימאן: אחוז הדחיות הרבה יותר גדול מאחוז הבקשות.

עאידה תומא סלימאן: הישובים הערביים היוו 13% מהבקשות.

עמית מרזאי: נכון יהיה להסתכל על שיעור הדחיות אחרי שנקבל את הנתונים כולם.

עמית מרזאי: אנחנו נמצאים באיזה שהוא תהליך.

עמית מרזאי: התיקים שטרם אושרו - טרם נדחו.

עמית מרזאי: ייתכן מאוד שבסופו של יום הנתון הזה יתיישר דרומה או צפונה, אי אפשר לדעת.

עמית מרזאי: הנתון הזה ישתנה.

עמית מרזאי: כרגע יש קרוב ל-20,000 בקשות שעדיין מטופלות, כאשר מתוכן תהיה התפלגות של אישורים ודחיות.

עמית מרזאי: ההסתכלות כרגע על הדחיות היא הסתכלות חלקית.

עמית מרזאי: יכול להיות שהמצב של האישורים ישתפר, כי אנחנו מכלילים את התיקים שעדיין לא טופלו בדחיות.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו מרגישים את השטח, והשטח משדר משהו אחר לגמרי.

עאידה תומא סלימאן: השטח אומר שיש הקשחה מצד הבנקים בשני מימדים: אישור הלוואה וסכום מאושר.

עאידה תומא סלימאן: אתה יכול להראות לי אחוז גבוה של הלוואות שאושרו, אבל כשאתה מסתכל על הסכומים, הסכומים הם מאוד נמוכים ממה שמתבקש.

עאידה תומא סלימאן: אתם לא רואים את זה?

עמית מרזאי: אנחנו רואים נתון שהוא די הומוגני בפעילות של הקרן.

עמית מרזאי: כרגע אין לי הנתון של ממוצע ההלוואה וממוצע הסכום המבוקש ברמה של ישוב, שזה ניתוח שאפשר לייצר.

עמית מרזאי: אנחנו מדברים על הלוואות מאושרות בסכום ממוצע של 400,000 שקלים.

עמית מרזאי: הסכום המבוקש הוא אינדיקציה טובה, הוא לא אינדיקציה מוחלטת.

עמית מרזאי: אנשי עסקים ביקשו את המקסימום שהם יכולים במסגרת הקרן, אבל זה לא תמיד המקסימום שהם יכולים להחזיר במסגרת התנאים של הקרן.

עמית מרזאי: לגוף המממן אין אינטרס להעמיד את המקסימום אם הוא יודע שהגורם שלווה את הכסף לא יוכל לעמוד בהחזר ההלוואה.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שהבעיה העיקרית היא באחוז הערבות של המדינה.

עאידה תומא סלימאן: אם המדינה הייתה מספקת ערבות יותר גבוהה, אז הבנקים היו יכולים לקבל החלטות בצורה אחרת ולא להרגיש שהם מסתכנים יותר מידי.

עאידה תומא סלימאן: כפי שנאמר עכשיו על ידי ד"ר זיו - אם הייתה אפשרות למענקים, אם הייתה אפשרות לערבות יותר גדולה, היינו רואים מדיניות אחרת של הבנקים.

עאידה תומא סלימאן: אתם הנחתם שהבנקים הם אלה שצריכים להסתכן מול האזרחים, לאו דווקא המדינה.

סונדוס סאלח: האם יש לך פילוח לפי בנקים - איזה בנקים נתנו, כמה, אחוזים שלהם?

עמית מרזאי: יש לנו פילוח ברמת הבנק, ברמת הגוף המממן, אבל זה נתון שכרגע לא פרסמנו אותו.

סונדוס סאלח: הבנקים שעובדים הכי הרבה בחברה הערבית הם אלה שפחות נתנו הלוואות לעסקים קטנים ובינוניים מהקרן לסיוע.

עאידה תומא סלימאן: אני אבקש להעביר לנו את הפילוח לפי בנק ואת הנתון על דחיות.

עמית מרזאי: זו בעיה להציג פילוח לפי בנקים.

עאידה תומא סלימאן: למה?

עמית מרזאי: הסוגיה היא סוגיה משפטית.

עמית מרזאי: זו סוגיה שעלתה כבר בעבר מוועדה אחרת.

עמית מרזאי: זו סוגיה שהיא רגישה, אבל אני אבחן אותה שוב.

עאידה תומא סלימאן: יש הבדל בין רגישה לבין משפטית.

עאידה תומא סלימאן: אני לא רואה למה צריך לחסות מידע שהוא אצלכם, אצל האוצר, מול ועדה פרלמנטרית.

עאידה תומא סלימאן: גם אני יכולה לפנות ולבקש ייעוץ משפטי בסוגיה הזאת.

עאידה תומא סלימאן: אם העניין הוא עניין של רגישות, אז תכבדו את הרגשות שלנו כחברי כנסת שמאוד רוצים לדעת.

עאידה תומא סלימאן: מה הטיעון המשפטי?

עמית מרזאי: אני לא עורך דין.

עמית מרזאי: אני אעלה את הבקשה בשמחה.

עמית מרזאי: אני לא מדבר על רגשות, אני מדבר על רגישות משפטית.

עאידה תומא סלימאן: אם תתייעץ ויגידו לך שלא יכולים להעביר את המידע הזה, אני אבקש לקבל הסבר בכתב מהמחלקה המשפטית שלכם על המניע המשפטי שעומד מאחורי אי העברת המידע הזה.

עמית מרזאי: נצמדנו לנתון הזה, אבל יש הרבה נתונים חשובים אחרים שביקשתם.

עמית מרזאי: אני חושב שממוצע ההלוואה שהועמדה וממוצע ההלוואה שהתבקשה זה נתון חשוב שיכול לתרום לדיון של הוועדה.

נועם בוטוש: דבר נוסף שדיברנו עליו מקודם היה הפילוח הענפי.

עמית מרזאי: זה דבר שאנחנו משלימים בימים אלה.

עמית מרזאי: אנחנו משלימים את הנתון אחורה עבור כל העסקים שפנו.

עמית מרזאי: זה לא נתון שהוזן על ידי העסקים.

עמית מרזאי: מדובר בנתון מאוד מאוד חשוב עבורנו ועבורכם, כדי להבין ולהשתכנע שהקרן נתנה מענה לאוכלוסיות שכיוונו אליהן.

עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת שאת מה שקיים אצלכם תעבירו כמה שיותר מהר.

עמית מרזאי: אין בעיה.

עמית מרזאי: העברנו אתמול בלילה למינהל המחקר את כל מה שהם ביקשו.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לעבור לנושא השני שאנחנו מאוד מעוניינים להמשיך לדבר עליו.

עאידה תומא סלימאן: דיברנו בישיבה הקודמת על כל נושא הרווחה באוכלוסייה הערבית.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו מתחילים לגלות יותר ויותר את ההשלכות הכלכליות.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו רואים שהמצב הכלכלי הולך ומחמיר.

עאידה תומא סלימאן: עכשיו כשהעסקים התחילו לחזור, כשהמשק התחיל לחזור לפעילות, אנשים גילו שהם איבדו את מקום העבודה שלהם.

עאידה תומא סלימאן: זה לא שהם ממשיכים להיות בחל"ת - הם פשוט מפוטרים.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שאת העלייה בעוני נתחיל לגלות בחודשים הבאים.

עאידה תומא סלימאן: לצערי הרב הנשים הערביות הכי נפגעו בנושא של תעסוקה.

עאידה תומא סלימאן: הן היוו 4.5% מהמועסקים בשנת 2018, כעת הן מהוות 7.7% מדורשי העבודה.

עאידה תומא סלימאן: הנתון הזה מדאיג אותי.

עאידה תומא סלימאן: מדאיג אותי גם כמה מהן יחזרו לעבוד.

עאידה תומא סלימאן: דיברנו רבות על הצורך בבניית תכנית ייחודית שתחזיר את הנשים והגברים.

עאידה תומא סלימאן: לאחר הסתכלות עמוקה בסטטיסטיקה של מבקשי העבודה, התברר שהצעירים הערבים והנשים הערביות נפגעו הכי הרבה בכל נושא התעסוקה.

סונדוס סאלח: אתם יודעים מה הכי גרוע חוץ מההקמה של ממשלת השרים המנופחת, הקיצונית אתמול?

סונדוס סאלח: הכי גרוע בשלב הזה הוא זה שרווחת הציבור, זכויות העובדים והשכירים תלויות בעושרם של הטייקונים והמעסיקים הגדולים.

סונדוס סאלח: הציבור תלוי בכמה כסף נותנת המדינה לאנשים האלה.

סונדוס סאלח: הציבור נהייה שק החבטות של החברות האלו.

סונדוס סאלח: אני רוצה להעלות פעם נוספת את העניין של נהגי האוטובוסים הצפוניים בחברת קווים.

סונדוס סאלח: זו אוכלוסייה שמשלמת מחיר מאוד כבד, כי הם גם הוצאו לחל"ת, גם בחלקם פוטרו בטלפון בלי שימוע, גם נעשו שינויים בהסכם הקודם שלהם, גם המנכ"ל זומן לוועדה וסירב להגיע, וגם אין היענות לבקשות שלהם לחזור להסכם הקודם.

סונדוס סאלח: לעובד הערבי קשה יותר, הוא סובל מהיציאה מהמשבר בהתייחסות אליו.

סונדוס סאלח: חברת קווים החליטה לעשות תכנית הבראה ולצמצם הוצאות.

סונדוס סאלח: במי החברה פגעה ראשון?

סונדוס סאלח: בנהגים הערבים.

סונדוס סאלח: יותר מ-95% מהעובדים שפוטרו היו נהגי אוטובוס ערבים.

סונדוס סאלח: אנחנו שוב פעם עם מדיניות מפלה בתוך משבר.

סונדוס סאלח: ביקשתי לערב את נציבות שירות המדינה.

עאידה תומא סלימאן: יש הסכם קיבוצי עם הנהגים?

סונדוס סאלח: זה היה הסכם עבודה גלובאלי.

סונדוס סאלח: אלה אנשים שיוצאים מהבית בשעה 05:00 כדי להתייצב בשעה 07:00 ולהתחיל ב-07:30.

סונדוס סאלח: האנשים האלה עבדו בימי החג שלנו.

סונדוס סאלח: האנשים שפוטרו עבדו מעל 14 שנים בחברה, הם נתנו את הנשמה שלהם לחברה הזאת.

סונדוס סאלח: כרגע החברה מפנה עורף לאוכלוסייה הזאת.

עאידה תומא סלימאן: מה מספר המפוטרים?

סונדוס סאלח: אין לי מספר מדויק, אבל 10 נהגים לפחות פוטרו.

עאידה תומא סלימאן: גם לאלה שנשארים יש שינוי בתנאים?

סונדוס סאלח: לא, רק לאוכלוסיית הנהגים הערבים הצפוניים.

עאידה תומא סלימאן: העניין הוא פיטורים או שינויים?

סונדוס סאלח: גם וגם.

עאידה תומא סלימאן: אני מציעה שנלמד את הסוגיה יותר.

עאידה תומא סלימאן: מה שאת מציגה מטריד מאוד.

עאידה תומא סלימאן: למה שאת מציגה יש ריח של אפליה על רקע לאום, יש ריח גזעני.

עאידה תומא סלימאן: אני לא רוצה לתייג את הנושא בלי לקבל את המידע היותר מפורט.

ח'יר אלבאז: אני רוצה לספר על המצב בדרום כפי שהוא בשגרה.

ח'יר אלבאז: המצב בדרום הוא קשה - אפילו יותר קשה משאר האוכלוסיות.

ח'יר אלבאז: המצב בחירום הוא עוד יותר לא פשוט.

ח'יר אלבאז: מבחינת משפחות, ובעיקר משפחות נזקקות, אנחנו משערים שככל שהזמן יתקדם המצוקה רק תעלה.

ח'יר אלבאז: כמות המשפחות שפנו לקבל חבילות מזון הייתה מאוד גדולה, והיא ככל הנראה גם תעלה.

ח'יר אלבאז: האבטלה בתקופה הזאת מאוד גבוהה.

ח'יר אלבאז: אני מעריך שנראה בשבועות הקרובים גל של בקשות לסיוע נוסף בעקבות העניין של העלייה המאוד מדאיגה באבטלה.

ח'יר אלבאז: אם בשגרה האבטלה גבוהה, אז עכשיו היא הרבה יותר גבוהה.

ח'יר אלבאז: גם הארגונים עצמם, ארגוני החברה האזרחית, עוברים תקופה לא פשוטה.

ח'יר אלבאז: יש מעל ל-20 גופי חברה אזרחית בדרום - חלקם נאבקים לשרוד בתקופה הזאת.

ח'יר אלבאז: אין כמעט סיוע.

ח'יר אלבאז: יש כל מיני רעיונות, יש כל מיני הצעות, אבל בשלב הזה הארגונים מתמודדים בכוחות עצמם.

ח'יר אלבאז: יש חשש כבר מאוד מהתפרצות של גל שני שעלול לתפוס אותנו לא מוכנים.

ח'יר אלבאז: אולי זו ההזדמנות להציג את הנושא הזה כנושא שצריך להיערך אליו, לקראתו, במידה ויקרה.

ח'יר אלבאז: יש לפחות שני מוקדים שהטיפול בהם עדיין לא הסתיים, עדיין המחלה נמצאת.

ח'יר אלבאז: יש את חורה ואת רהט בדרום.

ח'יר אלבאז: אמנם המספרים הולכים ויורדים כל הזמן, אבל עדיין המוקדים האלה נמצאים בטיפול.

ח'יר אלבאז: אני חושב שהחזרה לשגרה מעמידה את כולנו בפני האתגר של להחזיר את כל העובדים לעבודה – אם זה ארגוני החברה האזרחית, אם זה העובדים שנמצאים בשטח.

ח'יר אלבאז: נשמח לכל עזרה בנושא הזה.

ח'יר אלבאז: יש חשש כבד שלא כל האנשים יחזרו לעבודה בגלל המצוקה של העסקים הקטנים והארגונים.

ח'יר אלבאז: יש לא מעט עסקים לא מוכרים שפיטרו עובדים ולא זכאים לסיוע - אם זה עסק משפחתי של שניים, שלושה אנשים שעובדים, דברים מהסוג הזה.

ח'יר אלבאז: ראינו שהפגיעה בעסקים האלה היא פגיעה מאוד גדולה שלא זוכה להתייחסות.

ח'יר אלבאז: משפט אחרון לגבי תשתיות.

ח'יר אלבאז: האירוע הזה תפס אותנו, את החברה הערבית-הבדואית בדרום, כל כך לא מוכנים מבחינת תשתיות תקשורת.

ח'יר אלבאז: אנחנו עדים לזה שבאזורים שלמים לא הייתה שום למידה מרחוק רק כי אין רשת תקשורת, אין אינטרנט.

ח'יר אלבאז: אם יצא דבר אחד טוב מהמשבר הזה, זה שחידדנו בצורה מאוד מאוד ברורה את הצרכים של הכפרים הלא מוכרים שלא זוכים למענים ודורשים התייחסות מצד המדינה בהקדם.

עאידה תומא סלימאן: קיבלתי הרבה פניות בשבועיים האחרונים על המצב בכפרים הבלתי מוכרים שנמצאים בתוך האזורים של הרשויות המקומיות.

עאידה תומא סלימאן: הרבה פעמים אותן רשויות מקומיות אומרות שהן לא מקבלות תמיכה עבור האזרחים בכפרים האלה, שהן לא יכולות לספק את השירותים – אם זה מבחינת שוברי המזון, אם זה מבחינת נושאים אחרים שקשורים ברווחה.

עאידה תומא סלימאן: האם זה המצב?

עאידה תומא סלימאן: תסביר לנו מה קורה שם.

ח'יר אלבאז: החלוקה מאוד מסובכת.

ח'יר אלבאז: יש את הכפרים המוכרים בעיר רהט, שזה שלטון מקומי כמו כל ישוב אחר, ויש את שתי המועצות האזוריות שנותנות שירות ליישובים המוכרים שלהן וגם קיבלו מנדט לתת שירותים לשאר הכפרים הלא מוכרים באזור הגאוגרפי שבו הן נמצאות.

ח'יר אלבאז: מה שלא עובד בשגרה גם לא יעבוד בחירום.

ח'יר אלבאז: יש קושי מאוד עצום להגיע לכל האזורים האלה ולתת שירות.

ח'יר אלבאז: מחלקות הרווחה וגם בתי הספר בנויים בצורה כזאת שהם נותנים שירות יותר אזורי, ואז יש קושי רב להגיע לכל המשפחות הנזקקות, לכל האנשים שכן צריכים את השירות שלנו.

ח'יר אלבאז: לא רק האינטרנט הוא בעיה.

ח'יר אלבאז: גם כשהיינו נדרשים לעמוד בהנחיות של משרד הבריאות לגבי בידוד, לא ידענו איך יהיה הבידוד בכפרים הלא מוכרים, ששם יש בתים קטנים עם משפחות גדולות, לא ידענו איפה מבצעים את הבידוד, אם יש מקום מיוחד לזה.

ח'יר אלבאז: הסוגיות הן סוגיות מאוד מורכבות ומעבר ליכולת של רשות אזורית או רשות מקומית להתמודד.

ח'יר אלבאז: יש לנו דוחות מאוד מאוד מפורטים לגבי תיאור התקופה של החודש האחרון, דוחות שיצאו מחדר המצב שהקמנו.

ח'יר אלבאז: פעם ראשונה שהצלחנו להקים חדר מצב שיש בו את כל הארגונים שפועלים – גם רשויות, גם עמותות, גם ארגונים אחרים שהם רלוונטיים.

ח'יר אלבאז: הם ישבו בחדר מצב שמצד אחד גייס את כל הצרכים ביום-יום מהשטח והעביר אותם לגופים הרלוונטיים, ומצד שני העביר מידע, הרבה מאוד קמפיינים של העלאת מודעות.

ח'יר אלבאז: זה עבד.

ח'יר אלבאז: הצרכים הם רבים.

ח'יר אלבאז: ריכוז הצרכים נעשה בצורה יוצאת מן הכלל.

ח'יר אלבאז: אני חושב שמהמודל שהתפתח עכשיו אפשר ללמוד הרבה לעתיד – איך אפשר להגיע גם למקומות נידחים, גם לאזורים שאין בהם שירות בשגרה, איך להגיע לכל הכפרים הלא מוכרים ולספק שירות.

ח'יר אלבאז: הייתה עבודה משותפת.

ח'יר אלבאז: צריך לקחת את המודל הזה, לחזק אותו ולבנות אותו בצורה יותר מקצועית.

ח'יר אלבאז: את צודקת, הצרכים הם גדולים מאוד.

עאידה תומא סלימאן: האזרחים האלה, שהם אזרחי המדינה, נופלים בין הכיסאות במקרה הזה, כי הממשלה לא מקצה את המשאבים שצריך להקצות.

עאידה תומא סלימאן: זה שיש יוזמות בחברה האזרחית - מבורך תמיד, אבל גם אתם קרסתם תחת המשבר הזה.

עאידה תומא סלימאן: אווה, את מעורבת בעשייה של ארגון מנהלי הלשכות.

עאידה תומא סלימאן: הייתי רוצה לשמוע את הבעיות העיקריות שאתם מזהים עכשיו, ומה הפתרונות שאתם חושבים שצריך להנגיש.

אווה סמאן: תודה רבה על ההזדמנות.

אווה סמאן: אנחנו עכשיו, אני מקווה, חוזרים לשגרה.

אווה סמאן: אנחנו צריכים את עזרתכם בשני דברים מאוד מאוד חשובים.

אווה סמאן: אתם יודעים שיש עלייה גדולה באלימות בסקטור הערבי, באוכלוסייה הערבית, וגם עלייה בנזקקות של אנשים כי עכשיו הרבה יצטרפו ללשכות בגלל האבטלה ובגלל כל מיני בעיות שנוצרו בתקופה הזאת.

אווה סמאן: המדיניות של המשרד שלנו היא לתת תקציבים מיוחדים למקרים מיוחדים, רק שהדיווח הוא דרך הרשות.

אווה סמאן: מה זאת אומרת דרך הרשות?

אווה סמאן: זה אומר שקודם הרשות משלמת, אחר כך אנשים מביאים קבלות, ורק אחר כך המשרד מממן.

אווה סמאן: רוב המועצות המקומיות לא מצליחות לנצל את התקציב הזה בגלל שיטת הדיווח כך שהרבה תקציבים שלא נוצלו הולכים למקומות חזקים שאכן יכולים לממן, להוציא ולנצל.

אווה סמאן: דרשנו שאת השיטה הזאת ישנו.

אווה סמאן: את זוכרת, עאידה, גם בישיבה שהייתה לנו עם המנכ"ל ביקשנו שהוא יעשה משהו בקשר למצ'ינג, והוא אמר שכשיהיה תקציב הם ידברו על זה עם האוצר.

אווה סמאן: שיטת הדיווח, שהיא אחד הדברים הכי חשובים, צריכה להיעשות במשרד שלנו.

אווה סמאן: אי אפשר שמועצות כל כך חלשות יוציאו קודם את התקציב ואחר כך ישלמו להן, כי הן להן מאיפה.

עאידה תומא סלימאן: במיוחד עכשיו כשהן בשביתה בגלל המצב הכלכלי הקשה.

אווה סמאן: איפשרו לנו עכשיו להמיר מכסות ולהקים אזורים חכמים אזוריים, שזה דבר שאנחנו צריכים לעבוד עליו מול המשרד על-מנת שנוכל לנצל את כל התקציבים שנותנים לנו.

עאידה תומא סלימאן: תסבירי את הסוגייה של המרכזים החכמים האזוריים ואת המרת המכסות.

אווה סמאן: המכסות שניתנות לכל הלשכות או לכל המקומות אלו מכסות לסידור ילדים מחוץ לבית.

אווה סמאן: לסדר ילד מחוץ לבית זו תכנית שמאז ומתמיד לא רצינו.

אווה סמאן: תמיד רצינו לטפל בילדים בתוך האוכלוסייה שלנו, לתת להם מענים בתוך האוכלוסייה.

אווה סמאן: המשרד נתן לכל כפר מכסות מסוימות לסידור הילדים.

אווה סמאן: הוא איפשר לנו, לסקטור הערבי, להמיר רק 40% מהמכסות האלו לטובת מענים לילדים בתוך החברה הערבית, כאשר כל שאר התקציב שניתן ולא מנוצל פשוט הולך.

אווה סמאן: ביקשנו שיא

אווה סמאן: פשרו לנו לקחת את ה-100% וכל מנהל יבחר מה לעשות.

אווה סמאן: אם המנהל ירצה להמיר את כל ה-100% שניתנים לנו, יהיה לו כסף לעשות לילדים האלה תכניות מאוד חיוניות בתוך החברה הערבית.

אווה סמאן: אחד המענים זה מרכז חכם שייתן מענה לילד ולמשפחה שלו בתוך החברה.

אווה סמאן: אם לא נמיר את המכסות שניתנו לנו, לא נוכל לממן דבר כזה, אפילו אזורי.

אווה סמאן: המנכ"ל אמר שיכול להיות שהוא יאפשר לנו להמיר כמה שאנחנו רוצים כדי לממן מרכזים חכמים.

עאידה תומא סלימאן: את מבינה למה לא נותנים לכם להמיר את ה-100%?

אווה סמאן: בטח.

עאידה תומא סלימאן: ההמרה הזאת מבטיחה ניצול מרבי של התקציב.

עאידה תומא סלימאן: אם לא מפנים ילדים למסגרות מחוץ לקהילה, זה מחזיר חזרה את התקציב.

אווה סמאן: המדיניות שלנו הייתה לטפל בילדים בתוך החברה שלנו.

אווה סמאן: הלכנו לבג"ץ כדי לקבל את המכסות האלו, ואכן קיבלנו את המכסות.

אווה סמאן: אני לא אומרת שנמיר את כולם, אלא כל מנהל לפי הצורך.

אווה סמאן: כל מנהל מכיר את האוכלוסייה שלו, מכיר את התכניות שהוא יכול לתת לילדים האלה בתוך המרחב שלהם, בתוך החברה שלהם.

אווה סמאן: הוא יחליט כמה להמיר.

אווה סמאן: אנחנו רוצים שיתנו לנו את ההזדמנות הזאת, אחרת רוב התקציב שלנו מוחזר וניתן לאחרים.

עאידה תומא סלימאן: הרבה מהפניות שהגיעו אלי בתקופה האחרונה היו מהכפרים שנמצאים באשכולות המאוד נמוכים מבחינת המצב הסוציו אקונומי שלהם.

עאידה תומא סלימאן: שירותי הרווחה לילדים ולקשישים גובים שם תשלום ממקבל השירות, כשהיום יש יותר ויותר אנשים שמתקשים לשלם.

עאידה תומא סלימאן: חלק מהמועצות המקומיות היו לוקחות על עצמן בעבר את ההשתתפות.

אווה סמאן: השתתפות של 10%, 15%, אפילו 50% או 60%, כשזה תלוי אם זה מרכז יום או מועדון.

אווה סמאן: מרכז יום הוא במימון הביטוח הלאומי, הוא ממומן על ידי המכסות של חוק סיעוד, כשחלק מהקשישים צריכים לשלם את ההשתתפות שלהם.

אווה סמאן: במצב של המועצות המקומיות היום ואפילו במועצות החזקות כמו גוש חלב ואחרים שהם במצב סוציו אקונומי שש, מבקשים את ההשתתפות של הפונים עצמם, מה שמאוד מקשה על האוכלוסייה.

אווה סמאן: הקשישים, שאין להם השלמת הכנסה אבל יש להם דונם אדמה, צריכים לשלם 30% או 40%.

עאידה תומא סלימאן: זאת אומרת, אתם מתחילים לשים לב למצוקה שהתעצמה אחרי הקורונה - גם מהצד של המועצות שעד עכשיו תמכו קצת, גם מהצד של מקבל השירות עצמו.

אווה סמאן: נכון.

אווה סמאן: 90% מהמועצות הערביות הן במצב סוציו אקונומי בין אחד לשלוש.

אווה סמאן: אם לא תשתנה דרך הדיווח ולא ישתנה המצ'ינג, אנחנו לא נהנה מהתקציב שהמשרד ייתן לנו.

עאידה תומא סלימאן: הייתה הצעה שלי בישיבה הקודמת, ואנחנו נעקוב מול המשרד בנושא הזה, שכמו שפטרו את העסקים מארנונה לתקופה של שלושה חודשים, כך יפטרו את הרשויות המקומיות שנמצאות באשכולות הנמוכים, שזה מתחת לסוציו אקונומי ארבע, משלושה חודשים או משישה חודשים של מצ'ינג על שירותי רווחה.

עאידה תומא סלימאן: אם יעשו את זה, זה יהיה סוג של תמיכה גם לרשות המקומית וגם לאזרח הפשוט שחייב את השירות הזה כדי לעבור את המשבר הזה.

אווה סמאן: אני באמת מקווה.

אווה סמאן: אני לא רואה שהמועצות יכולות לתת שירותים.

אווה סמאן: הן כולן יקרסו אם לא יתנו להן את העזרה הדרושה.

עאידה תומא סלימאן: האם קיבלתם עדכון על תכנית מיוחדת, על תקציב מיוחד, על תקציב חדש שניתן על ידי המשרד כשאנחנו מתכוננים לצאת מהמשבר?

אווה סמאן: לא.

אווה סמאן: הרי לא היה תקציב מדינה.

אווה סמאן: כל פעם כשביקשנו ודרשנו, הם אמרו שאין תקציב מדינה.

עאידה תומא סלימאן: נכון, לא היה תקציב מדינה, אבל אישרנו 80 מיליארד שקל במסגרת חוק משק המדינה לטיפול בקורונה.

עאידה תומא סלימאן: הם עוד לא הוציאו 30 מיליארד שקל.

אווה סמאן: הוציאו תווים לאוכל, לסלי מזון.

אווה סמאן: את יודעת את הדעה שלנו על כל זה.

אווה סמאן: אף אחד מאיתנו לא היה שם כדי להגיד להם שזה לא מתאים לנו.

עאידה תומא סלימאן: האם קיבלתם הודעה על כך שהולכים להוסיף תקציב או לפתח תכנית להתמודדות לאחר הקורונה?

אווה סמאן: עד עכשיו לא.

עאידה תומא סלימאן: נורית, פנינו אליכם בשבוע שעבר בנושא של הרווחה.

עאידה תומא סלימאן: חזרתם לפעול באופן מלא, נכון?

נורית ויסברג נקאש: כן.

עאידה תומא סלימאן: כל התכניות חזרו לפעול באופן מלא?

נורית ויסברג נקאש: בהחלט.

עאידה תומא סלימאן: האם אתם בודקים את האפשרות לפתח משהו ייחודי לתקופה שבה מנסים לצאת ממשבר הקורונה?

עאידה תומא סלימאן: אנשים מתקשים לשלם את דמי ההשתתפות שלהם בשירותים בסיסיים.

עאידה תומא סלימאן: בפעם הקודמת דיברנו על המצב בנגב, על המצב בכפרים הבלתי מוכרים.

עאידה תומא סלימאן: האם אתם מפתחים איזה שהן תכניות?

עאידה תומא סלימאן: האם אתם מקיימים שיח בנושא הזה?

עאידה תומא סלימאן: האם יש הצעות שהגיעו מצד המשרד?

נורית ויסברג נקאש: ההצעות המבורכות של הוועדה, כפי שהעברתי לאגף התקציבים במשרד ולגורמים הבכירים של המשרד, הגיעו ליעדן, הן נמצאות כרגע בבחינה.

נורית ויסברג נקאש: אנחנו בדרג המקצועי עמלים עכשיו על היערכות בכמה זירות.

נורית ויסברג נקאש: אנחנו עושים כרגע התאמות במגוון רחב של דברים.

נורית ויסברג נקאש: אנחנו מאוד עסוקים היום בקטע של הליווי של המשפחות – אם זה בתחום של מיצוי זכויות מול המעסיקים, ככל שאנחנו יודעים וככל המשפחות פונות אלינו, ואם זה בתחום הכלכלי.

נורית ויסברג נקאש: בימים הקרובים אנחנו עומדים לתת מענים בכל הקשור לייעוץ בענייני חובות, הסתבכויות של אנשים.

נורית ויסברג נקאש: יש לנו מלווים שפרוסים בכל המחלקות בארץ שמתמחים בחובות, בתעסוקה ובזכויות.

נורית ויסברג נקאש: אנחנו בודקים כרגע את הצרכים של האוכלוסיות החדשות שמצטרפות אלינו, רואים איזה סוג של מענים נכון לפתח להן – האם זה טווח קצר, טווח ארוך, איפה לשים את הדגשים.

נורית ויסברג נקאש: אנחנו כולנו בשלבים של התארגנות.

נורית ויסברג נקאש: אודות לעבודה של גורמים אצלנו במשרד, בעוד משרדים ובכנסת, רק לאחרונה החזרנו את כל המערך לפעילות.

נורית ויסברג נקאש: יש לנו היום את כל האנשים בשביל לראות מה אפשר לעשות.

נורית ויסברג נקאש: אנחנו עוסקים גם בחלוקה של מחשבים, כי אנחנו מודעים לזה שלחלק מהמשפחות אין מענה.

נורית ויסברג נקאש: המענים ניתנים גם בחברה הבדואית, גם בחברה הערבית בצפון.

עאידה תומא סלימאן: איך המענים ניתנים בחברה הערבית-בדואית?

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שיש רשויות מקומיות חזקות, כמו למשל רהט, אבל מה עם הכפרים הבלתי מוכרים, איך אתם מטפלים בהם?

נורית ויסברג נקאש: הצלחנו יחד עם חברה אזרחית להשיג חלוקה משמעותית של תרומות לאוכלוסייה הבדואית בדרום.

עאידה תומא סלימאן: אני מדברת על הכפרים הבלתי מוכרים.

עאידה תומא סלימאן: דרך איזה לשכות רווחה עברתם?

נורית ויסברג נקאש: אני לא יודעת איזה לשכות רווחה כי אני לא מתעסקת ברמה הלוקאלית של המחוז, אבל אני יודעת שהעברנו את התרומות דרך לשכות הרווחה לאנשים שמוכרים במחלקות לשירותים חברתיים.

נורית ויסברג נקאש: אני יכולה לבדוק דרך איזה לשכות רווחה זה עבר.

עאידה תומא סלימאן: אני אשמח לקבל את המידע.

עאידה תומא סלימאן: ההצעות שלנו שהיו קשורות למצ'ינג ולפטור של דמי השתתפות לכמה חודשים לאוכלוסיות המוחלשות, כמו הקשישים ובני הנוער, האם זה בדיון אצלכם?

עאידה תומא סלימאן: האם נשמע בשורות טובות בקרוב?

נורית ויסברג נקאש: כשנושאים כאלה עולים בוועדות הכנסת, אנחנו בהחלט מתייחסים אליהם ברצינות רבה, ואני אחראית להעביר אותם כנציגה של המשרד לגורמים הרלוונטיים.

נורית ויסברג נקאש: זה הועבר אצלנו לאגף התקציבים.

נורית ויסברג נקאש: אני יכולה לשקף את כל הנושא של המצ'ינג והחלוקה של המצ'ינג בין רשויות חזקות יותר לחזקות פחות, שזה נושא שמלווה את העשייה שלנו כל הזמן.

עאידה תומא סלימאן: סאמר, נציג הנהגים שנפגעו, חברת הכנסת סונדוס סיפרה על הבעיה שאתם עומדים מולה.

עאידה תומא סלימאן: כמה נהגים נפגעו?

עאידה תומא סלימאן: כמה פוטרו?

עאידה תומא סלימאן: מה בדיוק הפגיעה שלכם?

סאמר קיידן: אנחנו עובדים בחברת קווים מעל ל-13 שנים.

סאמר קיידן: רוב הנהגים בחברת קווים הם צפוניים ועליהם הסתמכו לפני הקורונה.

סאמר קיידן: הוציאו אותנו לחל"ת בתקופה של הקורונה.

סאמר קיידן: בסוף חודש אפריל התקשרו אלינו ואמרו לנו שאנחנו אמורים לחזור לעבודה בתנאים אחרים, בתנאים שונים לגמרי.

סאמר קיידן: עבדנו כל הזמן לפי הסכם גלובאלי, עכשיו רוצים להעביר אותנו להסכם ריאלי.

סאמר קיידן: הייתה אמורה להיות לנו אתמול ישיבה עם המנכ"ל, אבל המנכ"ל התנער מהישיבה הזאת, הוא שלח לנו את מנהל האשכול.

סאמר קיידן: הם זימנו אותנו לשימוע מהרגע להרגע.

סאמר קיידן: ביום חמישי הם זימנו אותנו לשימוע ביום ראשון.

סאמר קיידן: בשימוע הם החליטו שהם הולכים לפטר נהגים ותיקים.

עאידה תומא סלימאן: אתם במגע עם החברה בנושא הזה?

עאידה תומא סלימאן: יש לכם ייצוג מולם?

סאמר קיידן: יש לנו ועד, אבל הוועד מקורב להנהלה, הוא משרת את ההנהלה יותר מאשר את הנהגים.

סאמר קיידן: היה לנו את זה בעבר, ואני יכול להוכיח לך את זה.

עאידה תומא סלימאן: אני צריכה ללמוד יותר את הנושא.

עאידה תומא סלימאן: אתם הולכים על תביעה משפטית נגד החברה?

סאמר קיידן: יש לנו עורך דין שמתנהל מול החברה.

סאמר קיידן: אתמול אמורה הייתה להיות ישיבה עם המנכ"ל ועם עורך הדין שלנו, אבל המנכ"ל התנער מהישיבה הזאת, הוא לא הופיע בכלל.

סאמר קיידן: מנהל האשכול הלא מקצועי התנהל מול עורך הדין שלנו.

סאמר קיידן: יש לי כל מיני הוכחות איך המנכ"ל מתנהל מול הנהגים.

סאמר קיידן: הוא דיקטטור כזה, הוא הולך בכוח.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שאתה מדבר מדם ליבך, אבל אנחנו לא יכולים לרדת לפרטים כל כך ספציפיים שנוגעים להתנהגות של אנשים שלא נמצאים איתנו בזום.

סאמר קיידן: קחי בחשבון שכמעט 150 נהגים הולכים להיות מפוטרים.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו מקיימים את הדיון, כי אני מבינה שזה פוגע בפרנסתן של משפחות שלמות.

עאידה תומא סלימאן: הבעיה שזה מתנהל מול חברה פרטית, לא מול המדינה או הממשלה, שאז ההחלטות שלנו יכולות לחייב.

עאידה תומא סלימאן: ההתנהלות מול חברה פרטית היא אחרת.

עאידה תומא סלימאן: חברת הכנסת סונדוס בקשר איתכם.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו ניצור איזו שהיא שיחה אחרי הדיון, כדי לבדוק איך אפשר לעזור מהכנסת, אם בכלל אפשר.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהמאבק שלכם הוא מאבק צודק.

עאידה תומא סלימאן: בלתי מתקבל על הדעת מבחינתנו שמישהו ישתמש במשבר הקורונה כדי לכסות על גישה נצלנית או גזענית כלפי הנהגים.

עאידה תומא סלימאן: זה לא מקובל.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שצריך לחשוף את זה איפה שזה לא יהיה - אם בחברות פרטיות, אם בגישה של משרדי הממשלה.

סונדוס סאלח: נמשיך לטפל בזה, סאמר.

עאידה תומא סלימאן: נמשיך לטפל בזה מחוץ לישיבה.

עאידה תומא סלימאן: ההופעה שלך חשובה כדי להשמיע את קולם של 150 הנהגים.

עאידה תומא סלימאן: הוועדה נתנה לך במה כדי להשמיע את צעקתכם.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו ננסה כמה שאפשר לעזור בנושא הזה.

מהא שחאדה סויטאת: עאידה, תודה לך ולוועדה על הדיון החשוב.

מהא שחאדה סויטאת: אני לא אתייחס לדברים שאנחנו מדברות עליהם כבר המון שנים – אם זה הצורך במסגרות לטיפול בילדים, תחבורה וכו' כדי לשלב נשים ערביות בשוק התעסוקה, אני רק אתייחס לדברים שלדעתי צריך ללמוד מהתקופה הזאת, לדברים שעוד לא טופלו בתקופה הזאת.

מהא שחאדה סויטאת: אני אתחיל מדמי אבטלה לצעירות וצעירים בגילאי 18 עד 20.

מהא שחאדה סויטאת: אמרת בתחילת הדיון שחלק גדול מהנפגעים בחברה הערבית זה צעירות וצעירים.

מהא שחאדה סויטאת: עד עכשיו הנושא הזה לא טופל, זאת על אף פניות שלך, שלנו ושל גורמים נוספים.

מהא שחאדה סויטאת: נקודה שנייה היא נשים שהתפטרו למען טיפול בילדים.

מהא שחאדה סויטאת: עד עכשיו חלק מהמסגרות לא חזרו לפעול - במיוחד בישובים הערביים - מה שלא מאפשר לחלק גדול מהנשים לחזור למקומות העבודה.

מהא שחאדה סויטאת: הביטוח הלאומי לא מכיר בזה כנסיבה שמזכה בדמי אבטלה מיידיים.

מהא שחאדה סויטאת: על אף הפניות שלנו לביטוח הלאומי ולעוד גורמים, הנושא הזה עוד לא טופל.

מהא שחאדה סויטאת: נשים רבות לא מוצאות פתרונות לילדים וגם לא זכאיות לדמי אבטלה.

עאידה תומא סלימאן: למייל שלי הגיעו גם פניות מנשים יהודיות שעומדות מול מצב שבו אין פתרון לילדים שלהן כי רק חלק מהמסגרות חזרו לפעול.

מהא שחאדה סויטאת: נכון.

מהא שחאדה סויטאת: חלק מהמסגרות לא חזרו, חלק חזרו לפעילות חלקית שלא מאפשרת לנשים לחזור למקום העבודה.

מהא שחאדה סויטאת: למרות שדרשנו להכיר בהתפטרות של נשים לצורך טיפול בילדים כנסיבה שמזכה בדמי אבטלה מיידיים, הביטוח הלאומי ומשרד העבודה לא הכירו בזה.

מהא שחאדה סויטאת: אם מבקשים ממני לחזור למקום העבודה ואני מסרבת כי אין לי לאיפה לשים את הילדים, ישר יחסי העבודה שלי עם המעסיק מנותקים.

מהא שחאדה סויטאת: קיים חשש מוגבר להעסקה פוגענית - במיוחד בנשים ערביות, במיוחד בישובים הערביים, ויש צורך בהגברת האכיפה, שזה משהו שאנחנו כבר שנים דורשות ולא קיים.

מהא שחאדה סויטאת: אני חושבת שהפעם צריך לקבוע מנגנון אכיפת זכויות ברור, שקוף ויעיל, ולנסות לעשות תהליך של ייעוץ עם ארגוני חברה אזרחית בנושא.

מהא שחאדה סויטאת: צריך להנגיש את האתרים ואת המידע בשפה הערבית.

מהא שחאדה סויטאת: עד עכשיו לא הכל הונגש בשפה הערבית.

מהא שחאדה סויטאת: ההנגשה צריכה להיות דבר שבשגרה, לא רק בתקופת החירום.

מהא שחאדה סויטאת: נקודה נוספת זה עובדות משק בית שעוד לא זכו לפתרון.

מהא שחאדה סויטאת: צריך לחשוב איך מחייבים מעסיקים לדווח על הנשים האלו לביטוח הלאומי כדי שיזכו בדמי אבטלה בעתיד.

מהא שחאדה סויטאת: קיימת תחושה בתקופה הזאת שהגורמים הממשלתיים והמדינה מנותקים מהחברה הערבית, מנותקים מהצרכים של החברה הערבית, שהם מתייחסים אליה בצורה מאוד סטריאוטיפית, וראינו את זה בעניין של עובדות משק הבית.

מהא שחאדה סויטאת: אחד הגורמים בביטוח לאומי אמר: "טוב, אולי זאת תקופה שתלמד את הנשים על החשיבות של דיווח לביטוח לאומי", אבל הוא לא הבין שחלק גדול מהנשים לא מדווחות לא באשמתן, לא מהרצון שלהן.

מהא שחאדה סויטאת: קיים חשש אמיתי משינוי פני שוק העבודה, מזה ששוק העבודה יהפוך לצעיר, רווק ובריא.

מהא שחאדה סויטאת: אנחנו צריכים לחשוב איך אנחנו משלבים חזרה בשוק העבודה את כל הנשים בחברה הערבית ואת כל העובדים.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שההערות שאמרת הן מאוד חשובות.

עאידה תומא סלימאן: מה שעצבן אותי בדיון הקודם זה שכששאלתי איך הם מתכוננים לשלב חזרה את הנשים הערביות לשוק התעסוקה, את המובטלים והמובטלות בכלל, הם אמרו לי שאותן התכניות שהיו לפני הקורונה יהיו גם אחרי הקורונה, כאילו לא קרה כלום בשבועיים האלה, כאילו עכשיו חוזרים לשגרה.

עאידה תומא סלימאן: השגרה היא לא שגרה, כי השתנו דברים בחודשיים האלה.

עאידה תומא סלימאן: בחודשיים האלה יותר אנשים ירדו מתחת לקו העוני, בחודשיים האלה יותר אנשים התווספו לסטטיסטיקה של המובטלים, בחודשיים האלה בעלי העסקים שחשבו שהם בונים לעצמם עתיד, קרסו, התרסקו ועכשיו מחפשים עבודה.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו עדיין עובדים עם אותם כלים שהיו לפני הקורונה - כלים שהייתה לנו ביקורת עליהם.

עאידה תומא סלימאן: רוצים עכשיו להשתמש בכלים שלא האמנו שמתאימים במאה אחוז עוד לפני הקורונה.

עאידה תומא סלימאן: זה לא עובד, חבר'ה.

עאידה תומא סלימאן: אי אפשר לפתור בעיות עם כלים ישנים שלא לוקחים בחשבון את ההתפתחויות שקרו בחודשיים האחרונים.

עאידה תומא סלימאן: אני מקווה שמה שנאמר לי בדיון הזה על כך שהרווחה מנסים ללמוד את התוצאות של החודשיים האלה ולפתח כיוונים - אכן קורה.

עאידה תומא סלימאן: גם בזרוע של העבודה וגם בזרוע של הרווחה חייבים ללמוד את התוצאות של החודשיים האלה, את מה שהתפתח מבחינת השינוי במעמד הסוציו אקונומי של החברה הערבית.

עאידה תומא סלימאן: עצם העובדה שהמפגעים הגדולים בנושא של האבטלה זה הצעירים הערבים והנשים הערביות - כבר אומר דרשני.

עאידה תומא סלימאן: אי אפשר להמשיך לדבר על אותם כלים שהיו לפני המשבר, צריך לפתח תכניות חדשות – אם זה בתחום של אכיפה של זכויות עבודה שעלו עכשיו בדיבורים עם הנציגה.

עאידה תומא סלימאן: כולנו יודעים שכאשר יהיו אחוזי אבטלה יותר גבוהים ופחות דרישה לשיבוץ במקומות עבודה, יהיה ניצול יותר גדול של העובדים והעובדות.

עאידה תומא סלימאן: צרך לפקוח את העין, צריך שמנגנוני האכיפה יפעלו ביתר שאת כדי לשמור על תנאי התעסוקה של העובדים.

עאידה תומא סלימאן: הדוגמה של נהגי האוטובוס של חברת קווים היא דוגמה מאוד ברורה לאיך אפשר לנצל את משבר הקורונה כדי לכפות תנאי תעסוקה מחפירים על עובדים שכבר קיימים בשוק.

עאידה תומא סלימאן: המעסיקים מצפים שהעובדים יקבלו על עצמם את התנאים המחפירים האלה כי אחרת האבטלה תחכה להם.

עאידה תומא סלימאן: אני שוב מדגישה את הצורך שהממשלה, ובמיוחד בתוך משרד העבודה והרווחה ומשרד האוצר, תיקח בחשבון אפשרות של פטור ממצ'ינג ומתשלומים לשישה חודשים לאזרחים שנמצאים באשכולות הנמוכים.

עאידה תומא סלימאן: זה לא מתקבל על הדעת שהקבוצות הכי מוחלשות לא יקבלו את השירות המגיע להם רק בגלל חוסר היכולת שלהן לשלם עבור השירות הזה.

עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מקווה שנצליח להפעיל את הלחץ המחויב על שני המשרדים, אחרת הרבה ממקבלי השירות בחברה הערבית ינשרו מכל מיני מסגרות – אם זה מסגרות לקשישים, אם זה מסגרות לנוער.

עאידה תומא סלימאן: אני קוראת למשרד הרווחה לשקול ברצינות לשנות את השיטה שבה הרשות המקומית קודם מממנת את שירותי הרווחה ורק אחר כך מקבלת את התקציבים.

עאידה תומא סלימאן: אם השיטה תהיה אותה שיטה, לרשויות המקומיות לא יהיה תקציב לזה, ואז אנחנו נראה בחודש אוגוסט החזרות של התקציבים האלה לאוצר בגלל אי שימוש בהם, כמו שקרה עם התקציב של האלימות במשפחה.

עאידה תומא סלימאן: קיימנו פגישת עבודה אני, חברת הכנסת היבא יזבק ומנהלי שירותי הרווחה עם מנכ"ל משרד הרווחה.

עאידה תומא סלימאן: הוא הבטיח לנו לבדוק את כל נושא המרת המכסות של הנוער או של הילדים בתקציבים שאפשר להשתמש בהם בתוך הקהילה.

עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מקווה שנקבל תשובה מהירה בנושא הזה, אחרת יחזירו את התקציבים האלה, וחבל.

עאידה תומא סלימאן: כולנו יודעים שהחברה הערבית נכנסה למשבר הזה כאשר היא סובלת מהרבה בעיות – גם בתקציבים, גם בשירותים הניתנים, גם בתשתיות הקיימות.

עאידה תומא סלימאן: אי אפשר להתעלם מזה שהמשבר הזה הכביד אפילו יותר וחייבים תכניות מיוחדות.

עאידה תומא סלימאן: אני אחכה לתשובות של האוצר בעניין ההלוואות בערבות מדינה לעסקים הקטנים.

עאידה תומא סלימאן: מה שקיבלנו מדליק נורות אדומות ביחס לאיך נותנים את ההלוואות לעסקים הקטנים באוכלוסייה הערבית.

עאידה תומא סלימאן: נחכה לשאר הפילוחים, שאני מקווה שיגיעו ביומיים הקרובים, ולתשובות של משרד הרווחה בעניין הסיוע והתמיכה שקיבלו האזרחים הערבים-הבדואים בכפרים הבלתי מוכרים.

נורית ויסברג נקאש: בנוסף לכל המענים שקיבלה האוכלוסייה של הבדואים בנגב, גם עסקנו בחלוקה של מחשבים וטאבלטים שהגיעו במיוחד אליהם, וזאת כדי לגשר על הפערים שנוצרו.

עאידה תומא סלימאן: בכפרים הבלתי מוכרים?

נורית ויסברג נקאש: אנחנו עובדים מול אל-קסום ונווה מדבר.

עאידה תומא סלימאן: אפשר לקבל עוד היום מה הוקצה באופן מיוחד לכפרים הבלתי מוכרים – אם זה מבחינת מחשבים, אם זה מבחינת תווי מזון?

עאידה תומא סלימאן: דרך איפה עבר כל התקצוב המיוחד והייעודי לכפרים הבלתי מוכרים?

נורית ויסברג נקאש: חברת הכנסת עאידה תומא, אנחנו עובדים באמצעות אל קסום ונווה מדבר.

נורית ויסברג נקאש: דרכם אנחנו נותנים את המענה לאוכלוסייה שנמצאת בשטחם.

נורית ויסברג נקאש: אפשר לפנות לאל-קסום ולנווה מדבר על-מנת לראות איזה משפחות, איזה אזורים.

עאידה תומא סלימאן: אני לא שואלת על משפחות.

עאידה תומא סלימאן: מה הוקצה באופן ייעודי לאל-קסום ולנווה מדבר כדי שהם יעבירו לכפרים הבלתי מוכרים או לאזרחים שנמצאים בכפרים הבלתי מוכרים?

עאידה תומא סלימאן: אם היה משהו ייעודי, אני אשמח לקבל.

נורית ויסברג נקאש: העברנו ייעודי לאוכלוסייה הבדואית בדרום.

עאידה תומא סלימאן: ההקצאות שלכם היו כלליות, לא היה משהו ספציפי לכפרים הבלתי מוכרים.

נורית ויסברג נקאש: היה לנו ספציפי לבדואים בדרום.

נורית ויסברג נקאש: היו לנו הקצאות עם עדיפויות כאלו ואחרות.

עאידה תומא סלימאן: מה זאת אומרת "היה לנו ספציפי לבדואים בדרום"?

עאידה תומא סלימאן: בכל המדינה היו דברים בתקופה הזאת.

נורית ויסברג נקאש: השגנו תרומה ייעודית גם לבדואים בדרום.

עאידה תומא סלימאן: אפשר לקבל מידע יותר ספציפי בנושא הזה?

נורית ויסברג נקאש: כן, אנחנו נעביר.

עאידה תומא סלימאן: ואת החלוקה שנעשתה למועצות המקומיות הקיימות ולמועצות האזוריות שמטפלות בכפרים הבלתי מוכרים.

נורית ויסברג נקאש: מועצות מקומיות קיימות שמתעסקות עם האוכלוסייה הבדואית?

עאידה תומא סלימאן: כן.

עאידה תומא סלימאן: אני אשמח אם אקבל את זה עוד היום או מחר.

נורית ויסברג נקאש: אנחנו נשתדל.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו נמשיך לעקוב אחרי ההחלטות של היום.

עאידה תומא סלימאן: אני מודה לצוות הוועדה שעבד באופן מיוחד בוועדה הזאת.

עאידה תומא סלימאן: הוועדה, כפי שאתם יודעים, היא ועדה מיוחדת שהוקמה בתקופת המעבר עד להקמת ממשלה.

עאידה תומא סלימאן: אני לא יודעת אם נצליח לקיים עוד ישיבות של הוועדה, כי הוועדות הקבועות אמורות לקום מאוד מהר.

עאידה תומא סלימאן: הוועדה הזאת תסיים את עבודתה ברגע שתהיה ועדת עבודה, רווחה ובריאות.

עאידה תומא סלימאן: היה לי הכבוד לעמוד בראש הוועדה הזאת.

עאידה תומא סלימאן: קיבלתי חברי כנסת מאוד פעילים ופעלתנים.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהוועדה עשתה עבודה טובה.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה, תמי, שהובלת את זה איתי, ותודה לענת, היועצת המשפטית.

עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מאוד מקווה שהוועדה שתקום ומי שיעמוד בראשה ישכילו לקחת חלק מההמלצות והדרישות של הוועדה הזאת כדי לענות על הצרכים של כלל האוכלוסייה במדינת ישראל - במיוחד הקבוצות שנפגעו קשה מהתקופה הזאת - וינסו לקדם את ההחלטות מול המשרדים השונים.

עאידה תומא סלימאן: אני בעצמי אעקוב אחר העבודה הקשה, אחר ההחלטות שקיבלנו בוועדה הזאת, ואמשיך להיאבק למען האזרח הפשוט.

סונדוס סאלח: גם לך תודה, עאידה, היית עניינית, מקצועית, מקסימה, הבאת נושאים כל כך בוערים וחשובים.

סונדוס סאלח: אני בטוחה שהייתה לך תרומה גדולה ומעמיקה לכלל הנושאים בתקופת המשבר הזאת.

עאידה תומא סלימאן: תודה על שיתוף הפעולה, אני נועלת את הישיבה.