ועדת הכספים, כנסת 23, פרוטוקול מספר 39, 2020-05-03 10:00

עודד פורר: בוקר טוב, אני שמח לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

עודד פורר: היום יום ראשון, ט' באייר התש"ף, 3 במאי 2020.

עודד פורר: הנושא הראשון על סדר היום: מערכת ההשכלה הגבוהה ושכר הלימוד בשל התפשטות נגיף הקורונה.

עודד פורר: ביקשתי את הדיון הזה אחרי תקופה ארוכה שהיינו בדין ודברים גם עם המל"ג, גם עם משרד האוצר, סביב הנושא של שכר הלימודים לסטודנטים, סביב הבעיות שיש להם במעונות הסטודנטים.

עודד פורר: בחלק מהדברים היו התקדמויות.

עודד פורר: קצב ההתקדמות הוא לא משביע רצון.

עודד פורר: אני חושב שבהחלט לדיון הזה יש חשיבות.

עודד פורר: היה מעניין לשמוע את הצדדים, לשמוע מה הכוונות שלהם.

עודד פורר: נתחיל לפני זה עם הצעות לסדר של חברי הכנסת.

אורלי פרומן: אני רוצה להעלות את נושא הפתיחה האפשרית של הגנים הפרטיים.

אורלי פרומן: אנחנו מדברים על שיקום המשק.

אורלי פרומן: כולנו מבינים שהסיבה העיקרית לכך שהפעוטות יחזרו לגנים היא כדי שההורים שלהם יוכלו ללכת למקומות העבודה.

אורלי פרומן: מדברים על בעלי הגנים הפרטיים, לא מדברים איתם.

אורלי פרומן: אני מציעה להכיר בגנים הפרטיים לא כחלק מעסקים או עסקים פרטיים, אלא להכיר בהם כמוסד חינוכי חיוני לשיקום המשק.

עודד פורר: חד משמעית.

אורלי פרומן: צריך לשבת איתם בשולחן הדיונים.

אורלי פרומן: אני מזכירה, לגנים הפרטיים אין אבא ואימא במשרדי הממשלה.

אורלי פרומן: במעונות עוסק משרד העבודה והרווחה.

אורלי פרומן: חייבים לסגור איתם באופן מיידי.

אורלי פרומן: אם היעד הוא 10 במאי, חייבים היום, מחר לסגור איתם פיצוי על החודשיים האבודים ועל היערכות והנחיות לחודשים הקרובים.

אורלי פרומן: אני רוצה לומר משהו שנאמר בוועדה המקבילה על ידי נציג האוצר.

אורלי פרומן: אין לו בעיה להשית את התקציבים וסכומים נוספים על חשבון ההורים.

אורלי פרומן: לא יעלה על הדעת שהורים שמשלמים גם ככה 3,000 שקל, ישלמו עוד.

אורלי פרומן: אני מבקשת, אדוני היושב-ראש, או שתעשה דיון מיוחד באופן מיידי, או שתקרא לנציגי האוצר תוך כדי הדיונים היום.

עודד פורר: הנושא הבא, אורלי, הוא המשבר במערכת החינוך והחשיבות בחזרה לפעילות בהתמודדות עם המשבר הכלכלי כתוצאה מנגיף הקורונה.

עודד פורר: אנחנו בהחלט נדבר על העניין הזה שם.

מיכל שיר סגמן: אני רוצה לחזור על אותם נושאים שאנחנו דנים בהם בוועדה מזה חודשיים.

מיכל שיר סגמן: לא הרבה זז, הכל מתנהל באיטיות, ואני מדברת על המענקים – פעימה שנייה.

מיכל שיר סגמן: יש סכומים נמוכים שנותנים מענה קטן לעצמאיים.

מיכל שיר סגמן: יש עצמאיים שבכלל לא מקבלים את המענק, זאת מבלי שהם מבינים מדוע הם לא מקבלים אותו.

מיכל שיר סגמן: צריך לתת מענק אחד שיחולק לחמישה חודשים.

מיכל שיר סגמן: צריך לתת את זמן הנשימה הזה, לראות איך משקמים את המשק מהנקודה הזאת.

מיכל שיר סגמן: אני מפנה את הזרקור להפגנות נגד הבנקים.

מיכל שיר סגמן: אנחנו רואים כאן תופעה של הפגנות שהולכת ומתרחבת נגד הבנקים.

מיכל שיר סגמן: חברים, זה יגיע לנקודת פיצוץ.

מיכל שיר סגמן: אנחנו יכולים למנוע את זה גם פה בוועדה.

מיכל שיר סגמן: עודד, לא רק לדבר, אנחנו צריכים להתחיל לחשוף שיניים, להתחיל לראות את התכניות.

מיכל שיר סגמן: הייתי מבקשת לכנס דיון עם נציגי הבנקים, לראות מה הם כן יכולים לעשות, לא מה חסר להם כל הזמן.

מיכל שיר סגמן: בסוף זה עניין של רצון.

מיכל שיר סגמן: צריך להציג תכנית לשנה הקרובה, כי הקורונה לא הולכת להיעלם לנו בשנה הקרובה.

מיכל שיר סגמן: צריך לראות מה התכנית של האוצר, של הבנקים, איך רואים את זה מתקדם, ולהתחיל לפרסם את זה החוצה.

סמי אבו שחאדה: אני מצטרף לעניין של הגנים הפרטיים.

סמי אבו שחאדה: אני רוצה להזכיר את הדיון שהיה לנו במליאה בקשר לתמיכה בעצמאיים.

סמי אבו שחאדה: אני רוצה שיתקיים דיון בוועדה לגבי העסקים החדשים שאין להם איזה שהוא מענה.

סמי אבו שחאדה: הייתי רוצה לשמוע אם לאוניברסיטאות ולמכללות היה חיסכון בהוצאות בתקופה הזאת, או שהם לא חסכו כסף כי הם שילמו את אותו חשמל, ארנונה, מים, ניקיון וכל מה שעולה להם כדי להחזיק את המבנים.

מיכאל מלכיאלי: מערכת הבנקים אישרה לאנשים משכנתאות באחוזים מסוימים, בריביות מסוימות.

מיכאל מלכיאלי: אנשים על סמך זה חתמו חוזה, על סמך זה הלכו ורכשו דירה.

מיכאל מלכיאלי: הבנקים ביום בהיר אחד, אחרי שהיה לאנשים מסמך כתוב ביד של אישור עקרוני למשכנתא, העלו באופן משמעותי את הריביות.

עודד פורר: לעניין הזה התייחסו נציגי המפקח על הבנקים בדיון שקיימנו בשבוע שעבר.

עודד פורר: הם אמרו שלא יהיה כדבר הזה.

מיכאל מלכיאלי: יש.

עודד פורר: אם קיבלת לאחרונה פניות כאלו, אנא העבר אותן למנהל הוועדה על מנת שהוא יעביר אותן לפיקוח על הבנקים.

מיכאל מלכיאלי: תודה רבה.

מיכאל מלכיאלי: דבר נוסף זה שמעכבים אישורי הלוואות ואנשים מחכים המון זמן.

מיכאל מלכיאלי: הוועדה ביקשה להגביר את קצב כינוס הוועדות שיושבות כדי לאשר את ההלוואות.

מיכאל מלכיאלי: האם זה בוצע?

מיכאל מלכיאלי: האם יש יותר מיומיים בשבוע?

עודד פורר: קיימנו ישיבה ביום חמישי בבקשה של החשב הכללי לאשר הלוואה.

עודד פורר: הוגשה רביזיה על ידי כמעט כל חברי הכנסת של הוועדה סביב דברים שביקשנו מהחשב הכללי ומשרד האוצר - בעיקר נתונים, כולל חלוקה לענפים, כדי שנבין איזה ענפים הם בעייתיים, מה המכסות שניתנו לבנקים.

עודד פורר: ביקשנו לדעת מדוע לא מכניסים את הגופים המאגדים כדי שתהיה תחרות לבנקים במתן ההלוואות.

עודד פורר: ביקשנו גם לקבל תאריך לגבי הגדלת ערבות המדינה.

עודד פורר: כל הבקשות האלו טרם נענו על ידי משרד האוצר.

עודד פורר: אפילו את הנתונים עדיין לא שלחו.

עודד פורר: דיבר איתי מנכ"ל משרד האוצר וגם השר.

עודד פורר: אמרתי להם באופן הכי ברור: "חבר'ה, תביאו את הנתונים.

עודד פורר: אם תגידו שביום זה וזה יעלה לדיון הנושא של הקרן עם הערבות המוגדלת, אני מניח שחברי הכנסת יקבלו את זה ויסירו את הרביזיה".

עודד פורר: אי אפשר להמשיך ולנסות למרוח את כולם בכל מיני חומרים, לחשוב שזה יחליק ככה ונשכח את הנושא.

עודד פורר: כרגע אנשים לא יכולים לקחת הלוואות.

עודד פורר: עסקים שהם לא עסקים בסיכון אלא עסקים שעבדו עשרות שנים, התגלגלו, חיו עם מאזן שהוא מאוזן בסוף שנה, לא יכולים היום לקחת הלוואה של 100,000 שקל מהבנק, מהקרן של ערבות המדינה.

מיכל שיר סגמן: אני מדברת על הרבה פחות.

עודד פורר: מופעלים לחצים מאוד כבדים סביב העניין הזה.

עודד פורר: אני בעד להגדיל את ערבות המדינה, לתת את היכולת להגדיל, אבל שזה גם יוכל להיות מנוצל.

עודד פורר: זה שנותנים שישה מיליארד שקל הלוואות למי שלא צריך זו לא חוכמה.

עודד פורר: אני אומר לכם, לא אחד ולא שני בעלי עסקים שדיברו איתי, אמרו לי: "ביקשנו את ההלוואה, קיבלנו, אנחנו לא חייבים".

עודד פורר: אלה שחייבים לא מקבלים, ובזה אנחנו צריכים לטפל.

אוסאמה סעדי: אני מזכיר לכולנו שהיום התחילה השביתה של ראשי הרשויות הערביות והדרוזיות, מה שנקרא "חודש הזעם".

אוסאמה סעדי: יש מחר דיון בוועדת הכספים על המשבר בשלטון המקומי הערבי.

אוסאמה סעדי: אחרי מאמצים שלנו ודיבור של חברי חבר הכנסת אחמד טיבי עם שר הפנים, שעות הסגר שהיו מ-18:00 עד 03:00 לפנות בוקר הן עכשיו מ-19:30 עד 03:00 לפנות בוקר.

אוסאמה סעדי: הסתובבתי בסוף השבוע בכמה ישובים ערביים.

עודד פורר: זה רק ברשויות הערביות?

אוסאמה סעדי: זה בגלל חודש הרמדאן.

אוסאמה סעדי: הייתי מבקש, אדוני היושב-ראש, לקיים דיון על השעות האלו עם המל"ל, עם האחראים על העניין הזה, כי העסקים לא מקבלים מענקים.

אוסאמה סעדי: החודש הזה הוא חודש חשוב מאוד מבחינה כלכלית.

עודד פורר: האם השר דרעי אישר לימודים בכיתות ז' עד י"ב במגזר הערבי כמו שהוא אישר במגזר החרדי?

מיכאל מלכיאלי: הוא לא אישר את זה.

קטי קטרין שטרית: זה הולך לפי בקשה.

עודד פורר: פורסם בסוף השבוע שבמגזר החרדי תלמידי כיתות ז' עד י"ב חוזרים ללימודים.

מיכאל מלכיאלי: במקום א' עד ג' במגזר הכללי.

אוסאמה סעדי: לא יכול להיות שכל העסקים וכל הישובים סגורים הרמטית.

אוסאמה סעדי: שוטרים, משמר הגבול מפטרלים בישובים, נותנים קנסות, אוכפים את זה באופן הרמטית.

אוסאמה סעדי: לא יכול להיות שהקניון של רמי לוי, שרחוק כמה מטרים מהסופרמרקטים בשכונת בית חנינא ושועפאט, פותח - והאחרים סגורים.

אוסאמה סעדי: העסקים קורסים.

אוסאמה סעדי: בדיר אל אסד, במג'ד אל כרום הכל סגור, האנשים הולכים לכרמל.

אוסאמה סעדי: לא ייתכן שהם גם לא מקבלים מענקים וגם לא נותנים להם לפתוח.

עודד פורר: יש לכם מחר דיון על זה.

אוסאמה סעדי: מחר זה על הרשויות המקומיות הערביות.

עודד פורר: זה בא ביחד.

אוסאמה סעדי: זה לא קשור.

עודד פורר: זה נוגע גם ביכולת שלהם לשלם ארנונה בישובים.

היבה יזבק: רציתי להצטרף לבקשה להלוואות לעסקים.

היבה יזבק: הסתובבתי אתמול בעסקים בנצרת.

היבה יזבק: נצרת היא עיר תיירותית.

היבה יזבק: אני שומעת את הזעקה של בעלי העסקים שנפגעו שם באופן חמור בגלל שאין תיירות.

היבה יזבק: אנחנו יודעים שלא תהיה תנועה תיירותית בתקופה הקרובה, לכן אני מבקשת שנתייחס לטיפול בעסקים ביישובים תיירותיים.

היבה יזבק: אני מברכת על הטיפול בעניין ההלוואות בבנקים, זה נושא מאוד חשוב ועניין מכריע לאפשרות הקיום המתמשך של העסקים - במיוחד העסקים הקטנים.

אחמד טיבי: יש היענות כמעט מלאה של הציבור בכל הנוגע לשעות הסגר בחודש הרמדאן, שזה טוב, זה חשוב, זה שומר על הבריאות של כולם.

אחמד טיבי: חנויות האופנה והביגוד פתוחות בישובים היהודים וסגורות בישובים הערביים.

אחמד טיבי: צריך לשקול, ואני בדיבור גם עם משרד הפנים, פתיחה מבוקרת תחת הוראות קפדניות של משרד הבריאות, כדי לבלום את הקריסה הכלכלית של כולם.

אחמד טיבי: נקיים מחר דיון לגבי המשבר ברשויות הדרוזיות, לגבי המשבר ברשויות הערביות.

אחמד טיבי: נושא נוסף שאני מקבל עליו המון פניות זה נושא ההסעות בתחום התיירות.

אחמד טיבי: חברות האוטובוסים ונהגי האוטובוסים פשוט קורסים.

אחמד טיבי: צריכה לצאת קריאה לבנקים לדחות את החזר ההלוואות בחצי שנה.

אחמד טיבי: אני מבקש שהוועדה תפנה לכל הבנקים כדי לדחות את החזר ההלוואה של העסקים הקטנים והעסקים הבינוניים, כדי למנוע את הקריסה.

עודד פורר: יש הצעת חוק של חבר הכנסת קרעי.

שלמה קרעי: הייתם חתומים עליה.

עודד פורר: שכולנו כמעט חתומים עליה ויש הסכמה לקדם אותה.

עודד פורר: חבר הכנסת ניסנקורן צריך לכנס את הוועדה לדיון על פטור מחובת הנחה.

שלמה קרעי: כבר קיבלנו אישור של שר האוצר.

אחמד טיבי: מה אומרת ההצעה?

שלמה קרעי: היא מאלצת לדחות עד חצי שנה תשלומי הלוואות.

עודד פורר: חבר הכנסת טיבי, בעניין חברות ההסעה אתה צודק.

עודד פורר: פניתי לאוצר על-מנת שתהיה אפשרות להעסיק את הנהגים אפילו שעתיים ביום.

עודד פורר: החברות לא יכולות לשלם לנהגים את מלוא המשכורת, חייבים לאפשר להם גמישות.

עודד פורר: הביטוח הלאומי רוצה את זה, ועדת הכספים רוצה את זה.

עודד פורר: אני לא מצליח להבין למה משרד האוצר תוקע את זה.

עודד פורר: זה במקום שנהגי ההסעות יקבלו דמי אבטלה בחל"ת.

עומר ינקלביץ': החינוך המיוחד אמנם חזר ללימודים, אבל ההסעות לא חזרו.

עומר ינקלביץ': ההורים פשוט מתקשים להביא את הילדים למוסדות הלימוד.

עומר ינקלביץ': ממשרד הבריאות זה עובר לרשות המקומית, מהרשות המקומית זה חוזר לחינוך.

עומר ינקלביץ': נוצר פה איזה שהוא מעגל קסמים.

עומר ינקלביץ': יכול להיות שאם תצא איזו שהיא הוראה מכאן, יהיה איזה שהוא פתרון לבעיה המאוד פרובלמטית הזאת.

עומר ינקלביץ': ילדי החינוך המיוחד לא יכולים להישאר בבתים.

עומר ינקלביץ': אם הבעיה היא רק השינוע, חייבים למצוא לדבר הזה פתרון.

עודד פורר: חד משמעית.

עודד פורר: כל החזרה הזאת לא נעשתה בצורה מעודנת ומחושבת.

עודד פורר: עד היום בבוקר הרבה מאוד הורים, לא רק בחינוך המיוחד, לא ידעו אם כן שולחים, לא שולחים, איך שולחים, מתי באים.

עודד פורר: חודש וחצי הייתה אפשרות להתכונן לעניין הזה, להכין תכנית.

עודד פורר: הצלחנו לעשות מבצעים יותר מורכבים מהמבצע הזה.

עודד פורר: אנחנו עוברים לנושא הדיון.

עודד פורר: אני מבקש מיושב-ראש התאחדות הסטודנטים, שלומי יחיאב, לפתוח בדברים שלו.

שלומי יחיאב: המשק לאט לאט מתחיל להתעורר ולחזור לעצמו, צווי משרד הבריאות לאט לאט מחזירים חלק מהפעילות האקדמית - אם זה מבחנים, עניינים, שזה דבר שאנחנו מברכים עליו מאוד, אבל בזמן שחלק מהמשק חוזר, המקומות שבהם הסטודנטים והצעירים במדינה עובדים, כמו מסעדות, פאבים, נמל תעופה, עדיין מושבתים.

שלומי יחיאב: מדובר על בין 150,000 ל-200,000 סטודנטים שהיו ראשונים להיות מפוטרים וגם יהיו האחרונים לחזור לשוק התעסוקה.

שלומי יחיאב: אם בעוד חודש יחזירו את המקומות האלה לעבוד, זה יהיה בדיוק בתקופת המבחנים שבה כל הסטודנטים גם ככה מורידים הילוך.

שלומי יחיאב: עכשיו הסטודנטים יצטרכו לבחור בין עבודה למבחנים.

שלומי יחיאב: בברוטו מדובר פה מעל חצי שנה שהסטודנטים יהיו ללא פרנסה.

שלומי יחיאב: פעם אנשים שהגיעו ללמוד בהשכלה הגבוהה היו מגיעים עם כסף, אבל היום זה לא ככה.

שלומי יחיאב: היום כל עם ישראל נמצא בהשכלה הגבוהה.

שלומי יחיאב: 84% מהסטודנטים לפני משבר הקורונה עבדו כדי לממן את עצמם, לקחו הלוואות.

שלומי יחיאב: כמעט 30% מהסטודנטים לוקחים הלוואות.

שלומי יחיאב: ההוצאות הן יותר גדולות מההכנסות.

שלומי יחיאב: אם בשנה רגילה יש גירעון של 10,000 לסטודנט, עכשיו עם הקורונה תהיה חצי שנה ללא תעסוקה.

שלומי יחיאב: חלק לא קטן מהמוסדות עשו מהלכים תזרימיים וחלק מימוניים לטובת הסטודנטים.

שלומי יחיאב: גם במוסדות שהעניקו את הפתרונות יש עדיין סטודנטים שלא מקבלים את הפתרונות.

שלומי יחיאב: נוצרה מציאות שבה יש מוסדות במדינת ישראל שיש להם את היכולת לתת את הפתרונות, יש מוסדות שלא.

שלומי יחיאב: נוצר פה אי שוויון שמעמיק את הפערים האקדמיים.

שלומי יחיאב: כל הרעיון הוא לייצר את המוביליות.

שלומי יחיאב: האוכלוסייה שנפגעה פה היא לא רק מהשכבות החלשות, היא גם ממעמד הביניים, אנשים שהם דור ראשון להשכלה גבוהה.

שלומי יחיאב: אם לא תהיה אסטרטגיית יציאה, אם לא יהיה חילוץ נכון לסטודנטים ושילוב בשוק התעסוקה, תהיה בפני הסטודנטים הדילמה אם לפרוש, אם להקפיא את הלימודים, ואז כולנו נפסיד מזה.

שלומי יחיאב: המדינה משקיעה עשרות אלפי שקלים בסטודנטים האלה.

שלומי יחיאב: בהצעת האסטרטגיה ששמנו בפניכם יש שתי זוויות מרכזיות.

שלומי יחיאב: הזווית הראשונה היא זווית החילוץ, הזווית השנייה היא חזרה לשוק העבודה.

שלומי יחיאב: אנחנו בשיח מעל חודש עם הוועדה לתכנון ותקצוב, עם משרד האוצר.

שלומי יחיאב: מדובר בגופים שצריכים להסתכל על כלל ההשכלה הגבוהה בישראל.

שלומי יחיאב: יש פה השכלה אקדמית, יש פה השכלה טכנולוגית, יש פה מכללות להוראה, יש פה מוסדות מתוקצבים ומוסדות לא מתוקצבים.

שלומי יחיאב: 350,000 סטודנטים נמצאים כרגע באתגר.

שלומי יחיאב: כולם צריכים לקבל מענה שוויוני.

שלומי יחיאב: אנחנו מדברים על מערך מענקים לאוכלוסיות שנפגעו.

שלומי יחיאב: היינו מאוד רגישים לקופה הציבורית.

שלומי יחיאב: אנחנו לא מבקשים שיצא שקל מקופת המדינה ומהמוסדות למקום שהוא לא צריך ללכת אליו.

שלומי יחיאב: זיקקנו את האוכלוסיות, מיקדנו כדי לדעת מי נפגע.

שלומי יחיאב: האוכלוסיות שנפגעו הן האוכלוסיות שפוטרו והוצאו לחל"ת, או סטודנטים מהאוכלוסייה הערבית שהם מתחת לגיל 20 ולא זכאים לדמי ביטוח לאומי.

שלומי יחיאב: דיברנו על מערך הלוואות ללא ריבית, שזה המערך המשלים.

שלומי יחיאב: מדובר פה על חצי שנה לפחות ללא תעסוקה.

שלומי יחיאב: הכלכלנית הראשית במשרד האוצר אמרה שאנחנו הולכים להגדלת אבטלה.

שלומי יחיאב: אנחנו מדברים על הגדלת קרן הסיוע כדי שתעזור לסטודנטים מהשכבות החלשות.

שלומי יחיאב: אם מעמד הביניים, אם הדור הראשון להשכלה גבוהה נפגעו, גם הם צריכים את הסיוע.

שלומי יחיאב: צריך לייצר גם פתרונות לסטודנטים במעונות.

שלומי יחיאב: חלק מהמעונות במדינת ישראל נמצאים במסלולי BOT, הם מנוהלים על ידי חברות פרטיות.

שלומי יחיאב: צריכים לראות מה המענים שאנחנו נותנים לזה.

אוסאמה סעדי: מה הפתרון של המעונות?

אוסאמה סעדי: פנו אלינו הרבה סטודנטים שלא גרים עכשיו במעונות וממשיכים לדרוש מהם שכר מעונות, דיור מלא.

אוסאמה סעדי: מה אתם עושים?

שלומי יחיאב: בחלק מהמעונות אין אפילו אפשרות להשתחרר מהחוזים.

שלומי יחיאב: אני נמצא בשכירות בשוק הפרטי.

שלומי יחיאב: החוזה שלי, ההסדר שלי יותר נוח עם המשכיר מבחינת היכולת להשתחרר.

שלומי יחיאב: בחודש האחרון אנחנו עובדים מול הנציגים של משרד האוצר.

שלומי יחיאב: אנחנו לא הולכים להתפשר על חבילת הסיוע ועל הסטודנטים.

שלומי יחיאב: אם אנחנו מתפשרים, זה אומר שיהיה סטודנט במדינת ישראל שהסיכוי שלו להצליח להתמודד, לא לפרוש מהתואר, הוא אחד, ויהיה סטודנט שלא יהיה לו סיכוי להתמודד.

שלומי יחיאב: לא יהיה מצב כזה.

שלומי יחיאב: אנחנו נכנסנו להשכלה הגבוהה כדי לייצר פה שוויון, כדי להגביר את השוויון במדינה.

שלומי יחיאב: לכולם פה מגיעה ההזדמנות להשכלה גבוהה.

שלומי יחיאב: אנחנו היינו מאוד מערכתיים ולא באנו ודיברנו על אזורי שכר לימוד, כי אנחנו מבינים כמה המוסדות עושים מאמצים, אבל בזווית הזאת אנחנו לא הולכים להתפשר.

שלומי יחיאב: אנחנו נצא לשטח כדי שכל סטודנט וסטודנטית יקבלו את המענה המדויק.

יוסף ג'בארין: מה הדרישות?

יוסף ג'בארין: מה המענה הנדרש?

שלומי יחיאב: כל הדרישות נמצאות אצלכם במסמך.

שלומי יחיאב: דיברנו על ארבעה כלים מרכזיים במהלכי הסיוע.

שלומי יחיאב: אני רוצה לדבר על הסוגיה של המענקים, כי היא זאת שמבליטה את האתגר ואת הייחודיות של הסטודנטים.

שלומי יחיאב: כדי לקבל היום דמי אבטלה, צריך להיות חצי שנה בתקופת אכשרה.

שלומי יחיאב: 18 חודשים זה אולי לא הרבה זמן, אבל לכמעט 50,000 סטודנטים אין את רשת הביטחון הזאת, הם כרגע ללא פרנסה וללא דמי ביטוח לאומי.

שלומי יחיאב: אוכלוסייה נוספת, סטודנטים מהחברה הערבית ומהחברה החרדית מתחת לגיל 20 שלא זכאים בכלל לדמי ביטוח לאומי.

שלומי יחיאב: אנחנו דייקנו מי האוכלוסיות האלו.

שלומי יחיאב: בכל אחת מהאוכלוסיות דרשנו שיהיה מערך ראשון של מענק שיעזור להן להתמודד עם ההוצאות.

שלומי יחיאב: עשינו סינונים על ידי כך שאמרנו שמי שגר בבית אצל ההורים לא יקבל כי יש לו יותר את התמיכה.

שלומי יחיאב: גם את מי שנמצא בסוציו-אקונומי 8 ומעלה סיננו.

שלומי יחיאב: הכסף יגיע רק למי שנפגע - זו הדרישה הערכית והמקצועית שלנו.

שלומי יחיאב: גם דיברנו על מערך הלוואות ללא ריבית, על מעונות.

שלומי יחיאב: אני שמח להגיד שיש במדינת ישראל 350,000 סטודנטים.

שלומי יחיאב: זו לא רק קבוצת אליטה קטנה, זה עם ישראל.

שלומי יחיאב: כשכל עם ישראל נמצא שם, אנחנו צריכים לדעת לדאוג גם לשכבות החלשות וגם למעמד הביניים.

אחמד טיבי: שלומי, יש לך מושג מה שיעור הסטודנטים שעבדו ונאלצו לצאת לחל"ת או פוטרו?

שלומי יחיאב: אנחנו מתבססים על מה שהלשכה התעסוקה מפרסמת, על ביטוח לאומי ועל סקרים פנימיים שאנחנו הפצנו.

שלומי יחיאב: בתקופה רגילה ללא קורונה 84% מהסטודנטים עובדים, שזה משהו כמו מאתים ומשהו אלף סטודנטים.

עומר ינקלביץ': 45% יצאו לחל"ת.

שלומי יחיאב: אם אנחנו מדברים גם על כאלה שפוטרו, גם על כאלה שיצאו לחל"ת, גם על כאלה שלא מקבלים את רשת ביטחון, מדובר על בין 50,000 ל-70,000 סטודנטים.

עומר ינקלביץ': חמור יותר מצבם של אלה שלא יצאו לחל"ת ולא הוזמנו למשמרות.

שלומי יחיאב: זאת נקודה מצוינת.

שלומי יחיאב: יש סטודנטים שעובדים במלצרות שאפילו לא ענו להם לטלפון.

שלומי יחיאב: אנחנו עובדים עם איגוד הברים, כדי לנסות להפעיל את הלחצים משם.

שלומי יחיאב: איך אותם סטודנטים עובדים?

שלומי יחיאב: הם עובדים עם תלוש שכר בסיסי, כאשר עליו יש את כל הסוגיה של הטיפים.

שלומי יחיאב: בין הגילאים 20 ל-28 דמי האבטלה הם נמוכים ב-30%.

שלומי יחיאב: לטווח הגילאים הזה אנחנו רוצים לייצר עוד איזה שהוא תגבור.

שלומי יחיאב: גם את האוכלוסייה הזאת שמנו בתוך הקריטריונים ובתוך מערכי הסיוע, כדי שלא ייפלו בין הכיסאות.

עודד פורר: לפחות לפי מה שאני מבין, לא האריכו את ה-50 יום לבני 25 ומטה בנושא החל"ת.

עומר ינקלביץ': גילאי 20 עד 28 לא זכאים לחל"ת.

עודד פורר: איפה אתם עומדים מבחינת המעונות?

שלומי יחיאב: יש כ-25,000 מיטות במעונות, כאשר חלק מזה נמצא תחת אחריות המוסדות עצמם, חלק נמצא תחת מנגנוני BOT.

שלומי יחיאב: חלק מהמוסדות באו לקראת הסטודנטים ונתנו אופציית יציאה ופריסה.

אוסאמה סעדי: איזה אוניברסיטאות נתנו?

שלומי יחיאב: עם חלק לא הגענו לפתרונות מלאים.

שלומי יחיאב: בחלק אי אפשר להשתחרר היום מחוזים.

שלומי יחיאב: יש לנו סטודנטים שלא יכולים להשתחרר מחוזים.

שלומי יחיאב: באוניברסיטת בן-גוריון יצרו מהלך שמאפשר לסטודנטים להשתחרר מהחוזה החל מ-1 במאי.

עודד פורר: תתמקד בבעיות, תגיד באיזה מוסדות יש לכם בעיה.

שלומי יחיאב: אנחנו רוצים שכל המוסדות יאפשרו לסטודנטים להשתחרר מהחוזה.

עודד פורר: אתה אומר שחלק מהמוסדות היו בסדר.

עודד פורר: תגיד לנו איפה לא היו בסדר.

שלומי יחיאב: אני אשלח פירוט.

רון רובין: תודה על ההזדמנות להופיע בפני הוועדה.

רון רובין: אנחנו אוהדים מאוד את הסטודנטים, אנחנו מזדהים עם המצוקה שלהם.

רון רובין: אני מדבר בשם אוניברסיטת המחקר בלבד, לא בשם המכללות.

רון רובין: כל האוניברסיטאות שהמעונות בבעלותן הגיעו להסדרים עם הסטודנטים על היציאה, על הקפאת החוזים עד שהם יחזרו.

רון רובין: ישנם מוסדות שהם לא בעלי המעונות.

רון רובין: באוניברסיטת תל-אביב, למשל, המעונות נמצאים בבעלות של חברה פרטית.

אוסאמה סעדי: מה ההסדר שהגעתם אליו?

רון רובין: כל סטודנט שרוצה לצאת, רשאי לצאת.

יוסף ג'בארין: זה הסדר יציאה, זה לא פתרון.

רון רובין: באשר לסיוע כלכלי לסטודנטים, אין אוניברסיטה שלא הקימה קרן סיוע לסטודנטים שלה.

רון רובין: יש כאלה שנותנים הלוואות לטווח ארוך, יש כאלה שנותנים מענקים.

רון רובין: אין מוסד אוניברסיטאי שלא הציע פתרון זמני - אולי לא בסכומים שצריך, אולי לא בהיקף שצריכים.

עודד פורר: אתה יכול להגיד את היקף הסכומים?

רון רובין: אצלי במוסד הסכום הוא מעל שני מיליון שקל.

רון רובין: באוניברסיטה העברית יש סכום של שלושה מיליון שקל.

עודד פורר: כמה סטודנטים נהנו מהקרן הזאת אצלך במוסד?

רון רובין: למרות פרסום גדול שפרסמנו, רק כמה מאות הגישו בקשות.

עודד פורר: כמה נהנו?

רון רובין: 75%.

עידו סופר: הסוגיה המרכזית שבה עסקנו יחד עם המוסדות, יחד עם ות"ת והאגפים השונים במשרד האוצר, היא קודם כל להמשיך את המשך הסמסטר.

עידו סופר: נעשתה כאן עבודה מאוד מקיפה כדי שהסמסטר ימשיך.

עידו סופר: כרגע אנחנו מדברים על זה שהסמסטר ממשיך כרגיל.

עידו סופר: התכנית הרב שנתית כולל כל תכניות ההנגשה שלה לאוכלוסיות שלה ממשיכה כרגיל.

עידו סופר: לא הולך להיות עיכוב, או יהיה עיכוב מינורי מאוד בשנת הלימודים, שזה קריטי גם לסטודנטים, גם לשוק העבודה, גם למחקר.

עידו סופר: זה היה מרב המאמץ של כלל הגורמים.

עידו סופר: לשמחתנו הדבר הזה עובד נכון לעכשיו טוב, כולל למידה מקוונת.

סמי אבו שחאדה: זה עבד בכל המוסדות – גם במכללות וגם באוניברסיטאות?

עידו סופר: זה עובד טוב.

קטי קטרין שטרית: מה קורה עם הסטאז' של עובדי ההוראה?

עידו סופר: אני לא מכיר שיש איזה שהן בעיות.

עידו סופר: סך הכל המערכת עובדת טוב מאוד.

עידו סופר: בימים הקרובים תותר גם הגעה פיזית של חלק מהסטודנטים למוסד עצמו.

עידו סופר: סטודנט שהוא בעל מוגבלות וסטודנט שלא מצליח לעקוב אחרי מערכי השיעור בזום וצריך עזרה פרטנית – יהיה אישור של הממשלה להגיע למוסד פיזית.

עידו סופר: הדבר הזה הולך לסייע לחלק גדול מהסטודנטים שמתקשים, הכל כדי למנוע נשירה.

עידו סופר: אנחנו לא צריכים את הוועדה, עם כל הכבוד, וגם לא את שלומי כדי שנעלה לראש סדר העדיפות שלנו את הסטודנטים.

עידו סופר: בסוף זאת העתודה של שוק העבודה.

עידו סופר: כל פעילות מערכת ההשכלה גבוהה מכוונת כדי שהסטודנטים יקבלו את מה שהם זקוקים לו, כדי שהם יקבלו את ההשכלה הכי טובה שיש.

עידו סופר: יש קצת קושי בהיבט הכלכלי, ואני אסביר למה.

עידו סופר: אני מבין את התסכול של שלומי.

עידו סופר: סטודנט הוא גם אדם בפני עצמו.

עידו סופר: חלק מהסטודנטים מקבלים מענה דרך הכלים הרוחביים של המדינה – בין אם זה החל"ת, בין אם זה דמי אבטלה, בין אם זה - -

עודד פורר: תתייחס לנושא הזה של 50 יום חל"ת.

עידו סופר: למיטב ידיעתי, תקופת הזכאות כן הורחבה.

עידו סופר: סטודנטים מקבלים את המענה כהיותם פרטיים, ללא קשר להיותם סטודנטים.

עידו סופר: יש לנו גם את המוסדות שנותנים מערכי סיוע משלהם.

עידו סופר: כמו ששמעתם, הביקוש הוא לא כזה משמעותי.

עידו סופר: מעל ל-50% מהסטודנטים במדינת ישראל זכאים למלגה כספית.

עידו סופר: אנחנו יושבים יחד עם התאחדות הסטודנטים וות"ת פעמיים בשבוע, אנחנו מנסים לוודא שאין איזו שהיא אוכלוסייה שנמצאת בבעיה ולא מקבלת פתרון, שאין איזו נשירה מאסיבית.

עידו סופר: תאמינו לי, הדבר הזה הוא קריטי לנו.

עידו סופר: כמות הכסף שמושקעת במערכת ההשכלה הגבוהה והאנרגיה שמושקעת – אנחנו ממש לא מתכוונים שתהיה כאן איזו שהיא פגיעה בסטודנטים שתביא לנשירה.

עידו סופר: יש איזה שהם חיתוכים שצריך לעשות על בסיס נתונים סוציו-אקונומיים, כאשר העבודה הזאת טרם הושלמה.

עידו סופר: אנחנו בתוך התהליך הזה.

עידו סופר: כולנו מתחת לאלונקה - גם המוסדות, גם התאחדות הסטודנטים, גם ות"ת, גם אנחנו.

עידו סופר: אנחנו מנהלים מעקב אחר הנושא הזה.

קטי קטרין שטרית: ביקשתי מהמ.מ.מ מחקר בנוגע להסדרי הסיוע לסטודנטים במעונות בתקופה של המשבר.

קטי קטרין שטרית: יש את כל התשובות ואת ההסדרים פר כל מוסד אקדמי.

קטי קטרין שטרית: ישנם מוסדות שמאפשרים לסטודנטים לצאת מחוזה המעונות ללא קנס, או מאפשרים דחייה של מועד התשלום, וישנם מוסדות רבים שלא מסייעים לסטודנטים בנושא הזה.

קטי קטרין שטרית: משרד החינוך יכול להורות להם לבטל את הקנסות, כי יש איזה שהוא סידור בין אותם קבלנים שמנהלים את המעונות לבין משרד החינוך.

קטי קטרין שטרית: שר החינוך צריך להטיל עליהם לעשות את אותם הסדרים שנעשו במעונות.

קטי קטרין שטרית: מי שמעוניין לראות איזה הסדרים הגיע כל מוסד ומוסד, מוזמן לעיין במחקר שעשה ה-מ.מ.מ.

קטי קטרין שטרית: אם יש מוסדות שכן הגיעו להסדר עם הסטודנטים, פשוט צריך לעשות את אותו הסדר עם אותם מעונות שנמצאים אצל קבלנים.

קטי קטרין שטרית: אם לא נטפל במשבר הזה בצורה שאנחנו חושבים שצריך לטפל בו, מה שיקרה זה שסטודנטים שבאים ממשפחות יציבות כלכלית ימשיכו ללמוד, ואילו סטודנטים שאין למשפחה שלהם דרך לתמוך בהם ינשרו מהלימודים וילכו לעבוד, ואז נחזור לפערים העצומים ששנים לקח למדינת ישראל לצמצם בין הפריפריה החברתית למרכז החברתי במדינה.

קטי קטרין שטרית: שכר הממוצע של סטודנט הוא כ-4,640 בחודש, כאשר ההוצאות שלו בממוצע הן 5,470.

קטי קטרין שטרית: הגירעון הממוצע לסטודנט הוא 10,000 שקל בשנה.

קטי קטרין שטרית: איך אפשר היה להשלים את זה בזמן רגיל?

קטי קטרין שטרית: הסטודנט לקח עוד עבודה ועוד עבודה ועוד עבודה.

קטי קטרין שטרית: מה קורה כשהמשבר הנוכחי מציב את הסטודנטים תחת נטל כלכלי כפול של תשלום שכר לימוד והוצאות שוטפות?

קטי קטרין שטרית: צריך לזכור שמרביתם נותרו ללא מקור פרנסה וללא זכאות לסיוע.

קטי קטרין שטרית: קווי היציאה מהמשבר קלים ביותר.

קטי קטרין שטרית: א', יצירת מענק סיוע ייעודי לסטודנטים שנפגעו כלכלית ממשבר הקורונה, ב', הקמת קרן הלוואות בערבות המדינה לכלל הסטודנטים ללא ריבית ופריסת החזרים בתשלום ובתנאים נוחים, וג', הגדלת קרן הסיוע לשנת תש"ף לטובת סיוע מיידי ודחוף לסטודנטים בשכבות סוציו אקונומיות חלשות.

קטי קטרין שטרית: יש בעיה עם אותם סטודנטים שצריכים מעבדות וסטאז'.

קטי קטרין שטרית: על זה המל"ג לא נתן תשובה, הוא עמד על הרגליים האחוריות שלו.

קטי קטרין שטרית: סטודנטים להוראה, למשל, יכולים למצוא את עצמם עם שנה נוספת.

קטי קטרין שטרית: אפשר להציע למשרד החינוך שבמצב בו מפצלים כיתות למספר ילדים קטן להסתייע באותם סטודנטים, להמיר מבחנים לעבודות.

קטי קטרין שטרית: במאבק הגדול שהיה ב-2007 או ב-2008 המירו מבחנים לעבודות.

אחמד טיבי: הנושא של הסטודנטים הוא נושא חשוב לכל חברה - לא רק למאיון העליון, אלא למשפחות שעשו הכל כדי שהבן שלהם יגיע לאוניברסיטה.

אחמד טיבי: זה דבר מאתגר גם לסטודנט עצמו, גם למשפחה שלו שהוציאה המון כסף כדי שהבן שלה יוכל ללמוד, יוכל לשלם שכר לימוד ולשלם שכר דירה.

אחמד טיבי: יש כאלה שעובדים ומשלמים כדי לכסות על ההוצאות.

אחמד טיבי: שמעתי משלומי ש-45% מהסטודנטים שעובדים הוצאו לחל"ת.

אחמד טיבי: ההכנסה של סטודנט מהעבודה שלו, אדוני היושב-ראש, קטנה יותר מההוצאות החודשיות שלו.

אחמד טיבי: על המדינה לעשות הכל כדי שהסכם השכירות במעונות הסטודנטים ייפתר כך שהסטודנט לא ייפגע.

אחמד טיבי: יש בעיה עם דיור פרטי, ששם המדינה צריכה לתת מענק.

אחמד טיבי: מה הן הדרישות הבסיסיות שאנחנו צריכים להעלות כאן?

אחמד טיבי: אחת, פטור במעונות, שתיים, מענק למי שגר מחוץ למוסד האקדמי, ושלוש, להוריד את שכר הלימוד.

אחמד טיבי: בלימוד אונליין אתה לא משתמש במתקנים של האוניברסיטה, במעבדות וכדומה, לכן צריך להוריד את שכר הלימוד.

אחמד טיבי: העיקר זה הקמת קרן הלוואות לסיוע לסטודנטים.

אחמד טיבי: המגזר הזה של הסטודנטים הוא חשוב, הוא מכסה את כל החברה כאן במדינת ישראל.

אחמד טיבי: רבים מהם הם אנשים נזקקים שאנחנו חייבים לעמוד לצידם.

ניר ברקת: אני חושב שאנחנו צריכים להסתכל על הסטודנטים כעל משאב אסטרטגי למדינת ישראל.

ניר ברקת: הרי שם נמצאים היזמים, העובדים, הגרעין שיכול להוביל את המשק.

ניר ברקת: אנחנו צריכים לתעדף את מי שנכנס להשכלה גבוהה במובן של לוודא שהוא מצליח לסיים את ההשכלה הגבוהה שלו ולצאת לשוק.

ניר ברקת: אנחנו צריכים להסתכל על אותם סטודנטים שמתקשים בגלל המשבר לעבור את התקופה ולסיים את לימודיהם בהצלחה.

ניר ברקת: לא שמעתי מתווה מהאוצר שמתייחס לאתגר הכפול עבורם: אחד, מי שנדרש למעונות או לשכירות בשביל לגור בסמוך לאוניברסיטה או למכללה שבה הוא לומד, ושניים, אותם סטודנטים שיצאו לחל"ת וההכנסה שלהם נפגעה.

ניר ברקת: לא שמעתי תכנית כזאת.

ניר ברקת: אני מצפה לשמוע תמהיל נכון של מענקים ואשראי לסטודנטים על מנת שיצלחו את התקופה הזאת.

ניר ברקת: אסור לנו לוותר עליהם, זה העתיד של המדינה.

ניר ברקת: אלה לא מספרים גדולים בהיקפים.

ניר ברקת: כל סטודנט שלא יסיים את ההשכלה הגבוהה בגלל משבר הקורונה זה הפסד ענק למדינת ישראל.

ניר ברקת: אנחנו צריכים למנוע הפסדים, אנחנו צריכים לראות איך אנחנו משקיעים בחבר'ה האלה כדי שיעברו הלאה.

יוסף ג'בארין: ליבנו עם הסטודנטים.

יוסף ג'בארין: אנחנו כל הזמן מקבלים פניות מסטודנטים.

יוסף ג'בארין: לא שמעתי תשובות מנציג האוצר, לא שמעתי על סכומים שהושקעו בהשכלה הגבוהה.

יוסף ג'בארין: אני לא יודע אם משרד האוצר הקצה סכומים מסוימים בתקופה הזאת.

יוסף ג'בארין: בכל מה שקשור לדיור, בין אם במעונות, בין אם מחוץ למעונות, אני לא חושב שההחלטה הנכונה היא להתעלם מציבור הסטודנטים.

יוסף ג'בארין: מה ההיגיון?

יוסף ג'בארין: הסטודנטים לא מוחלשים?

יוסף ג'בארין: בוודאי שכן.

יוסף ג'בארין: הנתונים מדברים על כך ש-50% מהסטודנטים איבדו את מקום עבודתם.

יוסף ג'בארין: לגבי הדיור, חלק מהמוסדות כבר יזמו הורדה של 50% מהשכר במעונות.

יוסף ג'בארין: אני חושב שזה המינימום שאפשר לצפות בעניין שכר הדירה.

יוסף ג'בארין: הדבר השני, שכר הלימוד.

יוסף ג'בארין: אני חושב שמתבקש שתהיה הורדה של שכר הלימוד ב-30%, ב-20%, כדי להתחשב במצוקה הכלכלית של הסטודנטים.

יוסף ג'בארין: זה בהחלט אפשרי והגיוני.

יוסף ג'בארין: הנושא השלישי, קרנות הסיוע.

יוסף ג'בארין: אמנם שמענו שיש יוזמות של מוסדות אקדמיים, אבל אני חייב להגיד לך, עודד, שאני מוטרד מחוסר השוויוניות.

יוסף ג'בארין: יש מוסדות שאולי פיננסית יכולים לסייע לסטודנטים, אבל יש מוסדות אחרים שאין להם את היכולת הזאת.

יוסף ג'בארין: צריך להיות מתווה אחיד שלדעתי עד עכשיו לא קיים.

יוסף ג'בארין: הנושא הרביעי, סוגיית ההתאמות במבחנים לקראת סוף השנה.

יוסף ג'בארין: אין ספק שהמצב כרגע מחייב את המוסדות לעשות התאמות, להחליף מבחנים בעבודות, לצמצם את היקפי החומר לבחינות.

יוסף ג'בארין: דבר נוסף, אותם סטודנטים ערבים בני 18 עד 20 שאיבדו את מקור פרנסתם ולא זכאים לדמי אבטלה.

יוסף ג'בארין: אני חושב שזה מצב מאוד בעייתי, פוגעני.

יוסף ג'בארין: אני מקווה שהוועדה הזאת תצליח לעשות משהו בנושא.

היבה יזבק: אנחנו רואים שהאוניברסיטאות לא באמת מספקות מענה הוגן שמאפשר לסטודנטים לנשום לרווחה.

היבה יזבק: אנחנו שומעים את הזעקה היום יומית של הסטודנטים.

היבה יזבק: ראינו שיותר מ-3,000 סטודנטים הצטרפו ליוזמה של עורך דין - - חייבים שיהיו הנחיות אחידות מהמל"ג לכלל האוניברסיטאות והמכללות, אי אפשר להתייחס באופן דיפרנציאלי ובאופן לא אחיד לסטודנטים.

היבה יזבק: אנחנו אמנם מדברים על קבוצה אחידה, אבל רק בגלל שהם לומדים במקומות אחרים ושונים הם לא מקבלים את אותו יחס, הם לא מקבלים את אותן ההקלות.

היבה יזבק: אני כן מצטרפת להצעה שיהיו הקלות ברורות בעניין של שכר הלימוד.

היבה יזבק: העניין של המענקים לא מספק, הוא לא הוגן, כי הסטודנטים לא מגיעים בפועל ובאופן פיזי לאוניברסיטאות.

היבה יזבק: צריך שתהיה הקלה בין 20% ל-30% בשכר הלימוד.

היבה יזבק: אנחנו יודעים שבאוניברסיטת תל אביב המעונות לא מופעלים על ידי האוניברסיטה, לכן יש מקום שהמל"ג יתערב, שמשרד החינוך יתערב.

היבה יזבק: חייבים לתת יחס הוגן לכלל הסטודנטים.

היבה יזבק: יש זעקה מתמשכת מהסטודנטים שחייבים לפתור.

היבה יזבק: משרד האוצר לא מספק תשובות שמספקות את הסטודנטים.

עומר ינקלביץ': תודה רבה על הדיון החשוב הזה.

עומר ינקלביץ': אני מבינה ממנכ"לית המל"ג שיש כוונה לתקן את צו הבריאות בימים הקרובים בנוגע לסטודנטים עם קשיים בלמידה מקוונת, בנוגע לדחיית התשלומים ומתן הלוואות בריבית אפס אחוז.

עומר ינקלביץ': הייתי שמחה אם היינו מחלקים את הדיון לנושא האקדמי ולנושא הכלכלי.

עודד פורר: הנושא האקדמי לא עולה פה לדיון, רק הנושא הכלכלי.

עודד פורר: יש ועדת חינוך שזה תפקידה.

עומר ינקלביץ': יש לזה השלכות.

עומר ינקלביץ': האפקטיביות של האמירה כאן היא אפקטיביות משמעותית.

עומר ינקלביץ': האוניברסיטאות חייבות לייצר חלופות למבחנים.

עומר ינקלביץ': צריך להבין שיש נשים וגברים שמטופלים עדיין בילדים.

עומר ינקלביץ': בהנחה שאנחנו חוזרים בזמן הקרוב ללימודים, יש כאלה שלא יוכלו לחזור ללימודים.

עומר ינקלביץ': יש את הנושא של סגירת הפערים לסטודנטים החרדים, לסטודנטים הערבים, לסטודנטים שנמצאים באוכלוסיות הפריפריאליות.

עומר ינקלביץ': יש פה פערים שקשה להשלים אותם.

עומר ינקלביץ': אפילו בנושא של מחשבים, אינטרנט ותשתיות, שזה נושא שאנחנו לא מדברים עליו, הרבה סטודנטים מייצרים פער שאי אפשר אחר כך להשלים אותו.

עומר ינקלביץ': את שכר הדירה אנחנו צריכים לדרוש מהאוניברסיטאות שלא יגבו על התקופה.

עודד פורר: אני אשמח לדעת כמה סטודנטים שאין להם שום גישה לאינטרנט ושום גישה למחשב יכולים ללמוד בשגרה.

עומר ינקלביץ': יש אולי מחשב, רק אין תשתיות.

עומר ינקלביץ': צריך לוודא שיתנו לסטודנטים הנחה בארנונה, חשמל, מים.

עומר ינקלביץ': עניין שלא עלה פה בכלל זה הנושא של הרב-קו.

עומר ינקלביץ': הם שילמו תחבורה ציבורית שהם לא משתמשים בה.

עומר ינקלביץ': או שצריך להאריך להם, או שצריך להחזיר להם את הכסף הזה.

אוסאמה סעדי: הנושא הזה חשוב מאוד.

אוסאמה סעדי: אנחנו מקבלים פניות מידי יום.

אוסאמה סעדי: כל חבריי פה מקבלים פניות מהסטודנטים ומהמשפחות שלהם.

אוסאמה סעדי: העלינו את הנושא הזה במליאה בנוכחותו של שר החינוך, חבר הכנסת פרץ.

אוסאמה סעדי: לאחר ששאלתי אותו על הנושא הזה, היועץ שלו התקשר אלי ומסר לי כמה נתונים לגבי קרנות הסיוע וההלוואות.

אוסאמה סעדי: אמרתי לו שהסטודנטים בשטח לא מרגישים את זה.

אוסאמה סעדי: עובדה שנשיא אוניברסיטת חיפה אמר שלמרות שהם פרסמו, רק מספר קטן הגיש בקשות לסיוע.

אוסאמה סעדי: ביקשתי ממנו לקיים פגישה עם נציגי משרד החינוך, עם המל"ג בנושא של הדיור ושל שכר הלימוד.

אוסאמה סעדי: אני חושב שהאוניברסיטאות, משרד החינוך וגם המל"ג צריכים לקבל החלטה לדחות את שכר הלימוד.

אוסאמה סעדי: הסטודנטים קיבלו במרץ ובאפריל דרישות תשלום מהאוניברסיטה.

אוסאמה סעדי: אם הם לא משלמים - יש קנסות, ואם מישהו מבטל הוראת קבע - יש קנסות.

עודד פורר: אני בעניין הזה לא מסכים.

אוסאמה סעדי: זה מה ששמענו מהסטודנטים.

עודד פורר: הדרך הנכונה היא להעניק מענקים או הלוואות עם גרייס של חצי שנה או שנה לסטודנטים, כי אחרת איפה שהוא יהיה חסר הכסף.

עודד פורר: בסוף זה יתגלגל למדינה.

עודד פורר: נכון הוא לתת את זריקת הכסף למי שמניע את הגלגל.

עודד פורר: מי שמניע את הגלגל מהבחינה הזאת אלה הסטודנטים שמשלמים את שכר הלימוד.

עודד פורר: תן להם מענק, תן להם הלוואה בתנאים של אפס אחוז ריבית עם גרייס של שנה.

עודד פורר: הרי בסוף את רוב שכר הלימוד רובם שילמו כי זה תפס אותנו במרץ.

עודד פורר: יש לי הרבה מאוד טענות לאוניברסיטאות, אבל דווקא במקרה הזה נכון הוא לבוא ולהגיד שהאוניברסיטה תמשיך לקבל את שכר הלימוד, נכון לתת את מלוא השירותים.

עודד פורר: איך ישלמו את שכר הלימוד?

עודד פורר: על ידי הלוואות ומענקים.

אוסאמה סעדי: זו גם העמדה שלי.

אוסאמה סעדי: רציתי שהסטודנטים שמקבלים עכשיו דרישות תשלום - -

עודד פורר: מאחר וועד ראשי האוניברסיטאות אמר שזה לא המצב, אני מבקש שככל שיש לך מקרים פרטניים - -

אוסאמה סעדי: יש לנו פניות מסטודנטים שלומדים לתואר שני באוניברסיטת חיפה, אני יכול להביא לך את השמות.

קטי קטרין שטרית: לכל התארים השניים יש עוד תשלומים.

אוסאמה סעדי: הפתרון הוא מה שאמרת – קרן מענקים וקרן הלוואות.

אוסאמה סעדי: הדחייה לא פוטרת, היא רק דוחה את המשבר.

אוסאמה סעדי: אני חושב שהמחקר שהזמינה חברתי קטי שטרית מצביע על בעיה בעניין הדיור.

אוסאמה סעדי: חלק מהאוניברסיטאות נתנו 50%, חלק אמרו: אתם יכולים לצאת, רק אנחנו לא יכולים להבטיח שהמקום יישמר לכם.

עודד פורר: הפתרון פה חייב להיות רוחבי.

אוסאמה סעדי: לכולנו מגיעות פניות של סטודנטים שסיימו - בין אם ברפואה, בין אם בסיעוד, בין אם בפרא-רפואי, בין אם עורכי דין שדחו להם את הבחינות במרץ ובאפריל.

אוסאמה סעדי: מאחר והחזירו היום תלמידים בכיתות א' עד ג' ותלמידים בכיתות י"א עד י"ב, קל וחומר את השכבה הזאת שכבר חצי שנה הפסידה.

אוסאמה סעדי: אני בקשר עם משרד הבריאות, אומרים לי שאוטוטו קובעים מועד לבחינה ברפואה - זה חוץ מהבחינה שקבועה לנובמבר שהיא ממילא קבועה.

אוסאמה סעדי: גם לסיעוד וגם לפרא-רפואי אני מבקש שמשרד הבריאות יקבע מועד בהקדם האפשרי, על מנת שהסטודנטים האלה ייגשו לבחינה, על-מנת שיקבלו את הרישיון שלהם וייכנסו למעגל התעסוקה.

קטי קטרין שטרית: צריך לחזק את המוסדות שכן מצאו פתרונות למעונות.

קטי קטרין שטרית: יש רשימה מדויקת של מי שכן מצא פתרון.

סמי אבו שחאדה: אני רוצה לחזק את דבריו של חבר הכנסת סעדי בנוגע לכל הבחינות ברפואה, בנוגע לבחינות בפרא-רפואי, בנוגע לרישיונות ללשכת עורכי הדין, רואי החשבון.

סמי אבו שחאדה: יש אלפים שהבחינות שלהם נדחו.

סמי אבו שחאדה: הם אפילו לא קיבלו מועד חדש.

סמי אבו שחאדה: הם צריכים להתכונן לבחינות האלו שהם עובדים חודשים כדי לעבור אותן.

סמי אבו שחאדה: שיהיה להם לפחות מועד חדש, כדי שהם ידעו לפחות מתי יש בחינה, כדי שהם יתכוננו בהתאם.

סמי אבו שחאדה: זה מה שיכניס אותם לשוק העבודה.

סמי אבו שחאדה: זה אינטרס משותף של האוצר ושל כולנו.

סמי אבו שחאדה: גם בחינות הקבלה השונות תקועות, אנשים לא יודעים מה הצעד הבא.

סמי אבו שחאדה: לפחות שיהיה איזה שהוא תאריך, שהם ידעו שהיעד שלהם הוא x,y,z.

סמי אבו שחאדה: האנשים האלה לא יודעים מה לעשות.

סמי אבו שחאדה: יש אלפים שנדחו הבחינות שלהם, הם לא יודעים אם הם ייכנסו לאוניברסיטאות.

סמי אבו שחאדה: יש הרבה מקצועות שבשביל להתקבל אליהם צריך לעשות את הפסיכומטרי בתאריך x ו-y.

מיכל נוימן: אני חושבת שמגיע ציון לשבח למערכת ההשכלה הגבוהה, בין אם לאוניברסיטאות ובין אם למכללות, על התגייסות ומעבר בן לילה של כל הלמידה שהייתה בקמפוסים ללמידה מקוונת, כדי לא לפגוע בסטודנטים, כדי לדאוג שסמסטר ב' יסתיים.

מיכל נוימן: כמעט 100% של הלמידה עברה ומתנהלת כסדרה.

מיכל נוימן: אני לא מכירה עוד מגזר כזה שבן לילה עשה את ה-shift הזה.

מיכל נוימן: כמובן שיש בעיות.

מיכל נוימן: הצו שמתיר עריכת בחינות וחזרה הדרגתית לקמפוסים של קורסים שלא יכולים להינתן בלמידה מקוונת, כמו סדנאות, כמו מעבדות, כמו התנסות מעשית, קבוצות או כיתות תגבור לסטודנטים בעלי קשיים, סטודנטים עם בעיות למידה, עם בעיות של שפה - עבר, אם אני לא טועה, ביום חמישי.

מיכל נוימן: הצו השני שמסדיר את הנושא של החזרה לכיתות ולמעבדות בקבוצות קטנות נחתם ביום שישי.

מיכל נוימן: אנחנו מקבלים עכשיו את ההנחיות הפרטניות למוסדות.

מיכל נוימן: אני מעריכה שזה יהיה היום, מחר, או לכל המאוחר ביום שלישי.

מיכל נוימן: אני מזכירה לכולם, יש בחינות רישוי שהן לא באחריות המל"ג, הן באחריות הגופים השונים – אם זה לשכת עורכי הדין, אם זה משרד הבריאות.

מיכל נוימן: הצו נחתם על ידי מנכ"ל משרד הבריאות רק ביום חמישי בשבוע שעבר.

מיכל נוימן: הדבר השני הוא הנושא הכלכלי.

מיכל נוימן: סיפור המעונות הוא אכן סיפור מורכב.

מיכל נוימן: כמו שאתם יודעים, חלק מהמעונות הם מעונות של המוסדות, לכן המוסדות עשו פריסה של התשלומים, העמידו קרנות לטובת הסטודנטים.

מיכל נוימן: יש חלק שהם מעונות BOT, שאלה מעונות של יזמים פרטיים, מעונות של אנשים שלוקחים הלוואות כדי לבנות אותם.

מיכל נוימן: אותם יזמים מקבלים את הכסף חזרה משכר הדירה של הסטודנטים.

מיכל נוימן: אנחנו לא יכולים לבוא ליזמים פרטיים ולהגיד להם לא לגבות שכר מעונות.

מיכל נוימן: בכל מה שקשור למוסדות אני לא מכירה בעיות, אני לא מכירה סטודנטים שלא קיבלו מענה.

מיכל נוימן: אני יודעת שהמוסדות העמידו קרנות.

עודד פורר: זה תמיד מדהים איך אתם לא מכירים אף פעם את הבעיות, רק חברי הכנסת מכירים את הבעיות.

קטי קטרין שטרית: שים לב גם לפערים.

עודד פורר: אין הסכם BOT שאין בו את הבאפרים שאומרים מה קורה במצבים כאלה.

עודד פורר: אם עשיתם כזה בלי באפר, אתם צריכים לבוא ליזם - הסכם BOT הוא הסכם ל-20,25 שנה - ולנהל איתו מו"מ כדי לפתור את הבעיה הזאת.

עודד פורר: זו האחריות שלכם.

מיכל נוימן: המל"ג הוא לא הגוף שמנהל מו"מ עם החברות ועם היזמים שבנו את המעונות.

מיכל נוימן: המוסדות להשכלה הגבוהה הם אלה שעושים את זה אל מול היזמים.

עודד פורר: הם לא נדרשים לאישור של המועצה להשכלה גבוהה ושל ות"ת כשהם הולכים להסכם כזה?

מיכל נוימן: הם נדרשים.

עודד פורר: אז אל תגלגלו.

עודד פורר: אתם לא יכולים להיות גם הצד שמאשר להם את ההסכמים האלה וגם להגיד שאין לכם יד ורגל כשיש הסתבכות.

מיכל נוימן: אתם לא מצפים שהמוסדות להשכלה גבוהה או המועצה להשכלה גבוהה יממנו.

עודד פורר: לא אמרתי לממן, אמרתי שצריך למצוא את הפתרון.

עודד פורר: מיכל, את אומרת כרגע שזה בכלל לא בתחום האחריות שלך.

עודד פורר: יש הבדל בין להגיד שזה לא בתחום האחריות שלך לבין לממן.

עודד פורר: לא אמרתי לכם לממן, לא אמרתי לכם מה הפתרון, אמרתי לכם להיכנס לעניין הזה כחלק מהאחריות שלכם למצוא את הפתרון.

עודד פורר: האחריות למצוא פתרון היא להושיב את היזם, את המוסד האקדמי, את משרד האוצר יחד איתכם סביב אותו שולחן כדי למצוא את הפתרונות.

עודד פורר: זה לא נעשה.

עומר ינקלביץ': התוצאה עלולה להיות שסטודנטים יפרשו.

מיכל נוימן: סטודנטים שביקשו לצאת מהמעונות, יצאו מהמעונות.

מיכל נוימן: נעשה כל מה שאפשר היה לעשות כדי לסייע להם בעניין הזה.

מיכל נוימן: יש סטודנטים שנשארו במעונות, יש סטודנטים שחוזרים למעונות.

מיכל נוימן: יש סטודנטים שמעדיפים לקיים את הלמידה הדיגיטלית והמקוונת מהמעונות, לא לשבת בבית ולעשות את זה.

קטי קטרין שטרית: אבל אלה יוצאים מן הכלל.

קטי קטרין שטרית: סטודנט באוניברסיטת חיפה משלם עבור שכר מעונות 960 שקל, ואילו סטודנט בבית ברל, ששם המעונות מנוהלים על ידי חברה פרטית, משלם 2,880.

קטי קטרין שטרית: אותו יזם פרטי בבית ברל לא יכול לספוג את חודש אפריל?

קטי קטרין שטרית: בחיפה כן ויתרו.

עודד פורר: אגב, כולל זה שמאריכים לו את תקופת הזכאות בעוד שנה.

עודד פורר: יכול להיות שאם תאריכו לאותו יזם את החוזה ל-27 שנה במקום 25 שנה, הוא יגיד שהוא נותן את הפטור הזה לשלושה חודשים.

עודד פורר: את הפתרונות צריך לשבת ולגבש יחד.

עודד פורר: אנחנו לא אומרים לכם מה הפתרון.

עודד פורר: יושבים פה חברי כנסת מסיעות שונות, ממקומות שונים, ולכולם מגיעות פניות בעניין הזה.

עודד פורר: אי אפשר להגיד שאין בעיה.

מיכל נוימן: שמעתם את נשיא אוניברסיטת חיפה אומר שהם העמידו הלוואות עם אפשרויות לפריסת תשלומים, רק שכמות הסטודנטים שהשתמשו בסיוע הזה לא הייתה גדולה.

מיכל נוימן: כל המוסדות העמידו את עצמם לטובת העניין, פתחו את שעריהם כדי שסטודנטים יוכלו לפנות.

מיכל נוימן: אנחנו יודעים שסטודנטים מקבלים מענה.

מיכל נוימן: אני אשמח לקבל מידע על מקרים פרטניים שלא מקבלים מענה.

מיכל נוימן: אני יודעת שהמוסדות ישמחו מאוד לתת להם מענה.

מיכל נוימן: בשיח עם שלומי נאמר לו - יושבת פה דבורה מרגוליס שמרכזת את ועד ראשי האוניברסיטאות - שכל מקרה של סטודנט שלא מקבל מענה יופנה אלי.

מיכל נוימן: ברוך מרזן עומד מול המעונות, נותן מענה פרטני לסטודנטים.

שלומי יחיאב: מיכל, אם אמרת שפנית אלי, תגידי גם מה אני הגבתי לך.

שלומי יחיאב: אני מייצג 350,000 סטודנטים במדינת ישראל שחלקם הם לא תחת האחריות של ועד ראשי האוניברסיטאות.

שלומי יחיאב: יש אוניברסיטאות שלא נמצאות שם, יש מכללות פרטיות שהן בכלל לא בכל ה"פול" הזה, יש הנדסאים.

שלומי יחיאב: אנחנו לא יכולים להסתכל על מקרה פרטני של כל אחד.

שלומי יחיאב: יש משבר שפוקד את מדינת ישראל, לכן הפתרונות חייבים להיות רוחביים.

מיכל נוימן: אני יכולה לענות על מערכת ההשכלה הגבוהה.

מיכל נוימן: גם המוסדות הפרטיים נמצאים תחת המל"ג, רק שאין עליהם רגולציה של שכר הלימוד ושכר המעונות.

מיכל נוימן: לגבי המוסדות הלא מתוקצבים - ככל שאנחנו יודעים מיו"ר ועד המוסדות, אין קריסה.

מיכל נוימן: אנחנו מדברים על חודש וחצי, מאז אמצע מרץ.

מיכל נוימן: אנחנו לא מכירים כאילו יש קטסטרופה בתוך 300,000 הסטודנטים.

מיכל נוימן: אני רוצה לומר משהו לגבי שכר הלימוד.

מיכל נוימן: הדרישה להורדה של שכר הלימוד היא דרישה לא רלוונטית, כיוון שהסטודנטים מקבלים את כל תכנית הלימודים באופן מלא והסמסטר אמור להסתיים.

מיכל נוימן: הם לא אמורים להיפגע.

מיכל נוימן: המוסדות השקיעו הרבה מאוד כסף במעבר ללמידה דיגיטלית - רוחב פס, תשתית טכנולוגית שלא הייתה קיימת.

מיכל נוימן: צריך להבין שאין כאן חיסכון.

מיכל נוימן: זה לא שהקמפוסים נסגרו ועכשיו לא משלמים חשמל ולא משלמים מים.

מיכל נוימן: פורום הסטודנטים נעמד לטובת הסטודנטים.

מיכל נוימן: הוא לא עושה שום דבר חוץ מאשר לתת מענה לסטודנטים בימים האלה.

אורלי פרומן: יישר כוח גדול להתאחדות הסטודנטים, לך שלומי.

אורלי פרומן: זו לא פעם ראשונה שאתה מציג בפנינו וגם בוועדות אחרות מסמך עמדות כמו שצריך.

אורלי פרומן: יישר כוח על העבודה הרצינית והמקצועית.

אורלי פרומן: אני רוצה לחזק את החשיבות של הטיפול בסטודנטים אל מול החשיבה על החברה הישראלית שלנו, אל מול החשיבה על שוק העבודה.

אורלי פרומן: צריך להבין שזה לא רק לכאן ועכשיו.

אורלי פרומן: זה לכאן ועכשיו רק כדי שמחר הסטודנטים האלה יצאו לשוק העבודה כמו שצריך והחברה הישראלית תצא נשכרת.

אורלי פרומן: מפריע לי בדיון הזה שאין נתונים מספריים על מה מדובר, בכמה מדובר, כמה כסף צריך כדי לחזק, כמה מלגות, כמה קרנות.

אורלי פרומן: האם יש יעד בכל אוניברסיטה ובכל מכללה, כשזה לא משנה אם היא ציבורית או פרטית, והאם יש יעד למשרד האוצר ולמל"ג לא לתת לאף סטודנט לנשור?

אורלי פרומן: אם זה יהיה היעד, אז יוקם בכל מוסד אקדמי קבינט לסטודנטים שיעשה שמיניות באוויר עבור כל אחד מהסטודנטים.

אורלי פרומן: אז אנחנו גם לא נקבל את התלונות.

אורלי פרומן: אני מבקשת להעמיד יעד של מניעת נשירה של סטודנטים בשנת הלימודים הנוכחית.

אורלי פרומן: 535,000 נשים איבדו את עבודתן בתקופת הקורונה, 116,000 יותר מאשר גברים.

אורלי פרומן: בתוך הנשים האלו יש הרבה מאוד סטודנטיות שתהיינה אחרונות לחזור ללימודים סדירים כי הן תשארנה בבית עם הפעוטות.

אורלי פרומן: עידו, כשאתם אומרים "אנחנו מטפלים", אני מודאגת.

אורלי פרומן: כשאתה מדבר עם הציבור, עם נקודות הקצה, אתה רואה שלא הגיע אליהם כסף.

אורלי פרומן: לא סיכמתם עם המעונות, לא סיכמתם עם הגנים הפרטיים, ולכן אני גם מודאגת בהקשר של הסטודנטים וההשכלה הגבוהה.

עידו סופר: סוגיית הביקורת הזאת חשובה.

עידו סופר: מכיוון שאנחנו נמצאים כאן במשבר יהיו כאלה שייפגעו.

עידו סופר: אנחנו מסכימים עם הוועדה על כך שהסטודנטים הם נכס אסטרטגי למדינת ישראל.

עידו סופר: ככה אנחנו מתכוונים לנהוג בהם וגם נהגנו בעבר.

עידו סופר: כפי שנאמר, יש כאן בסוף סוגיה של מיקוד הסיוע באיפה שיש בעיה.

עידו סופר: אני מודה ומתוודה שעם כל הישיבות שעשינו אנחנו עדיין לא הצלחנו לזקק יחד עם התאחדות הסטודנטים, יחד עם המוסדות ויחד עם ות"ת איפה יש את החורים האלה, מה הכלים הרלוונטיים להפעלה.

עודד פורר: יש כאן שלושה נושאים שעומדים על הפרק: האחד זה קרן הלוואות מסובסדת, השני זה קרן מענקים שבוודאי תהיה מיועדת לאוכלוסיות במצבים היותר בעייתיים, והשלישי זה פתרון רוחבי למעונות, כולל התערבות מול זכייני ה-BOT.

עודד פורר: מה היעדים שלכם בכל אחת מהנקודות האלו, אם יש בכלל?

עודד פורר: מה היעד שלכם לפתור את הבעיה?

עודד פורר: המשבר הזה התחיל מאמצע מרץ.

עודד פורר: כרגע אנחנו נמצאים ב-3 במאי.

עודד פורר: מה היעד שלכם, או שאתם אומרים "אין בעיה מבחינתנו"?

ניר ברקת: קרן הלוואות ומענקים פותרת את הבעיה.

עידו סופר: לגבי סוגיות של BOT, התערבות של המדינה בחוזה בין שני גורמים זאת סוגיה שהיא מורכבת, זאת סוגיה שאם אפשר להימנע ממנה הדבר הזה עדיף.

עידו סופר: כרגע אנחנו מבינים שיש שיח והדברים האלה נפתרים ברובם דרך המוסדות.

עידו סופר: לגבי BOT אנחנו בוחנים מה נכון לעשות.

עידו סופר: למדינה אין איזמל, יש לה פטיש או כלים אחרים.

עידו סופר: זאת סוגיה שהיא מורכבת.

עידו סופר: אנחנו גם לא רוצים להרתיע יזמים מלעשות פעילויות נוספות כאלו.

עידו סופר: אנחנו בוחנים מה אפשר לעשות שם כדי שהסטודנטים יקבלו מענה.

עידו סופר: אין כרגע פתרון לסוגיה הזאת.

עודד פורר: האם קיימתם בעניין הזה ישיבה עם המל"ג ומוסדות אקדמיים רלוונטיים?

עודד פורר: הרי בסוף אין לך 100 יזמים כאלה, יש לך סדר גודל של בודדים.

עידו סופר: אתה צודק.

עודד פורר: אני יודע גם שהאוצר היה מעורב במכרזים האלה.

עידו סופר: העדיפות הראשונה היא שהמוסד והיזם יוכלו להגיע להסדר ביניהם.

עודד פורר: בוא נדבר עכשיו על קרן ההלוואות.

עידו סופר: מה זה קרן ההלוואות?

עודד פורר: האם נשקל העניין מול החשב הכללי, העניין של הלוואות בערבות מדינה לסטודנטים?

עידו סופר: מרבית המוסדות מפעילים מערכים של הלוואות ללא ריבית לסטודנטים.

עידו סופר: למיטב ידיעתנו הדבר הזה לא מוצה.

עודד פורר: בוא תספר לי מה היקף ההלוואות שהועמדו, כמה נוצל או לא נוצל.

עודד פורר: האם אתם שוקלים להקים קרן הלוואות?

עודד פורר: אתה אומר שלמיטב ידיעתך יש וזה לא מוצה.

עודד פורר: אם למיטב ידיעת

עודד פורר: כם יש ולא מוצה, אמור לי כמה יש וכמה מוצה עד עכשיו.

עידו סופר: יש קרן סיוע לסטודנטים שמעניקה מענקים בשלוש דרגות שונות.

עידו סופר: חולקו 120 מיליון שקלים לסטודנטים.

עודד פורר: אפרופו משבר הקורונה?

עידו סופר: ללא קשר למשבר הקורונה.

עודד פורר: אני שואל אותך על משבר הקורונה.

עידו סופר: כמובן שהדברים הולכים אחד עם השני.

עודד פורר: אתה מסכים איתי שמי שלקח מענק והלוואה כי היה לו מצב קשה לפני הקורונה, מצבו הוחמר עם הקורונה?

עידו סופר: זאת אחת הנקודות שאנחנו מתמקדים בה, הסוגיה הסוציו אקונומית.

עידו סופר: אתה מבין שכרגע לבוא ולעשות חיתוך סוציו אקונומי על בסיס נתונים של סטודנטים – מדובר כאן על סוגיה מורכבת שתיקח הרבה מאוד זמן.

עידו סופר: אנחנו מחפשים לבוא ולראות איך אפשר לתת מענה מהיר למי שצריך.

עידו סופר: כל מוסד מפעיל מערכים נפרדים.

עידו סופר: מהדיווחים שאנחנו מכירים, אין כרגע מיצוי של המערכים האלה.

עודד פורר: אמור את הנתונים לוועדה.

עידו סופר: אני לא מתכוון לעבור מוסד-מוסד.

עודד פורר: לא ביקשתי ממך לעבור מוסד-מוסד, ביקשתי ממך להגיד באופן כללי.

עודד פורר: אתם אמורים לראות את התמונה הכוללת: כלל מערכי הסיוע של קרנות ההלוואות לסטודנטים היא x כסף, מתוכם נוצל y.

עודד פורר: אתה יודע להגיד את הסכומים?

עידו סופר: כל מוסד מפעיל מערך.

עידו סופר: אתה יכול לשאול את התאחדות הסטודנטים אם הם מכירים נתונים אחרים.

עידו סופר: למיטב ידיעתי התשובה היא לא, אין עדיין מיצוי של ההלוואות הקיימות.

עודד פורר: למיטב ידיעת

עודד פורר: כם אין בעיות.

עידו סופר: זה לא שאין בעיות.

עידו סופר: אמרתי בצורה מאוד ברורה, הסטודנטים מהווים נכס אסטרטגי.

עודד פורר: לא ביקשתי שמשרד האוצר יבוא לפה כדי לספר לנו שהסטודנטים הם נכס אסטרטגי, כי את זה אנחנו יודעים בלעדיכם.

עידו סופר: את קבלת ההחלטות עושים על בסיס נתונים, לא על בסיס תחושות בטן.

עודד פורר: אמור את הנתונים לוועדה.

עידו סופר: העבודה הזאת טרם מוצתה.

עידו סופר: זו עבודה משותפת שלנו עם ות"ת ועם התאחדות הסטודנטים.

עודד פורר: מה המועד לסיום העבודה?

עידו סופר: כרגע אנחנו תלויים בנתונים שהתאחדות הסטודנטים צריכה לספק לנו.

עידו סופר: אנחנו מקווים שתוך שבועיים נסיים את הדבר הזה.

עודד פורר: יו"ר התאחדות הסטודנטים, איזה נתונים אתם צריכים לספק לאוצר שעדיין לא סיפקתם?

עידו סופר: בוא אני אעשה לך סדר, אני אגיד לך איפה הבעיה.

עידו סופר: אם 84% מתוך 350,000 סטודנטים עבדו ובתקופת המשבר 48% מתוכם יצאו לחל"ת, אז יש בין 20,000 ל-50,000 סטודנטים שמהווים אוכלוסייה שאולי מצויה באיזו שהיא בעיה ושם צריך לזקק את הסוגיות הסוציו אקונומיות.

עידו סופר: זה לא מסתדר עם אמירה שצריך לסייע ל-200,000 סטודנטים שנמצאים בבעיה.

עידו סופר: הפער בין שני הדברים האלה הוא פער שאנחנו צריכים לדייק אותו.

אורלי פרומן: זה כולל את המכללות הפרטיות?

עידו סופר: למי שמצוי במצב סוציו אקונומי נמוך ולמי שנמצא בבעיה אנחנו נמצא את הדרך לסייע.

עודד פורר: זה כולל את המוסדות הלא מתוקצבים?

עידו סופר: כן.

עידו סופר: הקרן לסיוע לסטודנטים מתעסקת במוסדות המתוקצבים.

עודד פורר: לא קיבלנו נתונים.

עודד פורר: נראה שמשרד האוצר עצמו לא יודע להגיד את הנתונים.

עודד פורר: למיטב ידיעתם אין בעיה, למיטב ידיעתנו יש בעיה.

עודד פורר: כדי שלא נתעסק במיטב ידיעת האוצר, במיטב ידיעת חברי הכנסת ובמיטב ידיעת התאחדות הסטודנטים, ראוי היה שהאוצר, שבידיו אמורים להיות הנתונים, יגיד מה הם הנתונים שהם למיטב ידיעתו.

עודד פורר: בידנו יש פניות מכל קצות הקשת של החברה הישראלית – מהמגזר הערבי ועד המגזר החרדי.

עודד פורר: אני מבקש שלושה דברים מהאוצר.

עודד פורר: אחד, כמה כסף הועמד לטובת הסטודנטים במשבר הקורונה וכמה מתוכו נוצל בהלוואות ובמענקים, ככל שיש כאלה.

עודד פורר: אפשר לעשות את זה בחלוקה כמה זה מהאוצר וכמה זה מהמוסדות, כי אני מסכים עם חבר הכנסת ג'בארין, לא לכל המוסדות יש את המסוגלות להעמיד את התנאים האלה.

עודד פורר: שניים, אנחנו גם נבקש קרן הלוואות מסובסדת לסטודנטים בתנאים שנותנים גרייס של לפחות חצי שנה ופריסה ארוכת טווח על שכר הלימוד וגם קרן מענקים לאוכלוסיות שהן חלשות יותר שההלוואות לגביהן לא יוכלו לסייע.

ניר ברקת: גרייס לתקופת הלימודים, לא לשנה.

עודד פורר: אני מקבל.

עודד פורר: אני אשמח לנהל איתם את הוויכוח על גרייס בין שנה לשלוש שנים.

עודד פורר: שלוש, נבקש גיבוש פתרון רוחבי לנושא מעונות הסטודנטים, וזה רק אחרי שבאתם בשיג ושיח גם עם הזכיינים.

עודד פורר: זאת בדיוק התקופה, אלו התקופות שעושים עסקאות חבילה.

עודד פורר: אלו גם התקופות שהממשלה באה בשיג ושיח עם העסקים.

עודד פורר: צריך להביא את הזכיינים, צריך להביא את המוסדות לשולחן אחד באוצר, כדי להחליט מה עושים, איך פותרים את הבעיה הזאת.

עודד פורר: צריך שהפתרון יהיה רוחבי, לא נתון לרצונו הטוב של אדם כזה או אחר.

עודד פורר: עד יום שלישי תעבירו את זה לוועדה, כדי שביום רביעי נוכל לדווח.