הוועדה המיוחדת להיערכות מערכת החינוך והחינוך המיוחד, לרבות לשנת הלימודים הבאה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 16, 2020-05-11 12:00

ניצן הורוביץ: צהריים טובים.

ניצן הורוביץ: אני פותח את ישיבת הוועדה המיוחדת להיערכות מערכת החינוך והחינוך המיוחד, לרבות לשנת הלימודים הבאה.

ניצן הורוביץ: על סדר-היום: החזרה ללימודים בחינוך הערבי.

ניצן הורוביץ: אנחנו מדברים על מעבר לשגרת קורונה בחינוך הערבי.

ניצן הורוביץ: יש כמה נקודות עיקריות שרשמנו לפנינו ותכף חברי הכנסת יוסיפו עליהם.

ניצן הורוביץ: הספקת מחשבים לתלמידים.

ניצן הורוביץ: למרות שהוקצו 50 מיליון שקלים למתן פתרון לתלמידים שאין ביכולתם ללמוד מרחוק, הנושא הזה עבר מטיפול משרד החינוך למשרד ראש הממשלה ועדיין לא ברור מה הקריטריונים לחלוקת המחשבים.

ניצן הורוביץ: הנושא השני: תלמידים שהיו מנותקים מהחומר הלימודי והשיעורים לאורך כל התקופה האחרונה, מה איתם?

ניצן הורוביץ: איך ניתן להשלים את הפער?

ניצן הורוביץ: מה יהיה בסוף השנה?

ניצן הורוביץ: הנושא השלישי: אי פרסום הנחיות בערבית בתקופת החזרה ללימודים; בתי ספר שאין ביכולתם לשמור על ההנחיות וללמד תלמידים בקבוצות מצומצמות בגלל היעדר תשתיות מתאימות.

ניצן הורוביץ: למשל, ידוע לנו על שני בתי ספר כאלה בנצרת.

ניצן הורוביץ: אלה חלק מהנקודות ויהיו גם נקודות נוספות.

ניצן הורוביץ: חוץ מחברי הכנסת, יצטרפו לדיון גם ד"ר שרף חסאן, שהוא ראש ועדת המעקב לענייני חינוך במגזר הערבי; עאטף מועדי, מנכ"ל ועדת המעקב של ערביי ישראל; אחמד ג'אברין, יו"ר ועד הורים ארצי בחברה הערבית; חיאם קעאדן, סמנכ"ל מגזר ערבי בשלטון המקומי; עבדאללה חטיב, מנהל אגף בכיר, משרד החינוך; אפרת אפללו, שהיתה איתנו גם בישיבה הקודמת, מהמחלקה לחינוך וקידום בריאות במשרד הבריאות; עובד סוציאלי גידי פרץ, מנהל תחום צמצום פערי בריאות במשרד הבריאות.

ניצן הורוביץ: יתכן שיהיו דוברים נוספים לפי הצורך.

ניצן הורוביץ: תחילה אתן את רשות הדיבור לחברי הכנסת שביקשו לקיים את הדיון הזה.

ניצן הורוביץ: ראשית, ד"ר יוסף ג'אברין, בבקשה.

יוסף ג'בארין: תודה לך, כבוד היושב ראש.

יוסף ג'בארין: האמת, דיון חשוב.

יוסף ג'בארין: הזכרת סוגיות מרכזיות.

יוסף ג'בארין: אני אדגיש רק שזהו בעצם דיון המשך לסוגיות שהעלינו בדיונים קודמים.

יוסף ג'בארין: אני מקווה שעכשיו נוכל גם להתקדם ולקבל תשובות לדברים.

יוסף ג'בארין: קודם כל, סוגיית הלימוד מרחוק.

יוסף ג'בארין: כפי שאתה זוכר, דיברנו על יותר מ-120,000 תלמידים שלא היתה להם נגישות ללימודים מרחוק.

יוסף ג'בארין: התבשרנו על תקציב מיוחד לסוגיה הזאת.

יוסף ג'בארין: נשמח לקבל היום נתונים.

יוסף ג'בארין: אני מקווה שהבעיה הזאת נפתרה.

יוסף ג'בארין: יש את כל השכבות של כיתות ד' עד י' שעדיין לומדים מרחוק.

יוסף ג'בארין: אנחנו צריכים לדעת שהם אכן מצליחים ללמוד מרחוק כי עברו כבר חודשיים.

יוסף ג'בארין: סוגיה שנייה היא לגבי התלמידים שחזרו.

יוסף ג'בארין: אנחנו מודעים לכך שהחזרה בחברה הערבית היא מאוד חלקית.

יוסף ג'בארין: דיברתי היום עם שני בתי ספר ואני יודע שהחזרה היא איטית מאוד וחלקית ביותר.

יוסף ג'בארין: מדברים על מספרים בודדים ברמה שמשלוש כיתות הגיעו אולי 10 תלמידים.

יוסף ג'בארין: זה מעורר גם את הבעיה של הלמידה מרחוק.

ניצן הורוביץ: זה במקומות מסוימים או שזה משהו כללי?

יוסף ג'בארין: כנראה שזה משקף.

יוסף ג'בארין: יכול להיות שבמקומות אחרים זה יותר טוב אבל כנראה שזה משקף.

יוסף ג'בארין: זה מעורר סוגיה שנרצה לדעת מה קורה במציאות?

יוסף ג'בארין: אנחנו גם דואגים לאותם תלמידים שבשלב הזה עוד לא חוזרים.

יוסף ג'בארין: כנראה שאין עכשיו למידה מרחוק בגלל שחוזרים ללימודים, אבל אם 90% מהתלמידים עדיין בבית, אז צריך למצוא תשובה לדבר הזה.

יוסף ג'בארין: כנראה שזה יימשך עוד שבועיים.

יוסף ג'בארין: זה נושא חשוב כי כנראה בקרב הרבה מההורים יש ספק האם בתי הספר מספיק מוכנים כדי לקלוט את התלמידים, הן מבחינת ההיגיינה, החיטוי ותפעול המערכת.

יוסף ג'בארין: אלה נושאים שצריך לשמוע עליהם.

יוסף ג'בארין: צריך לשלוח מסר ברור להורים.

יוסף ג'בארין: או שאנחנו אומרים להם שהכול מצוין ומתאים, או שאנחנו אומרים שעדיין יש בעיות ובינתיים להמשיך את הלמידה מרחוק.

יוסף ג'בארין: צר לי שכנראה לא היתה חבילת סיוע לבתי הספר בעניין של החיטוי וחומרי הניקוי.

יוסף ג'בארין: לבתי הספר אין תקציבים לכן גם ההורים לא שולחים את הילדים לבתי הספר, כי הם לא בטוחים שיש שם מספיק הגנה לילדים.

יוסף ג'בארין: לכן יש כאן חוסר אמון מאוד ברור שצריך לטפל בו.

יוסף ג'בארין: נושא שהעברתי למשרד החינוך בבעיה שנמשכת עוד מתחילת המשבר וזה השימוש בשפה הערבית.

יוסף ג'בארין: אם מתרגמים זה לוקח כמה ימים.

יוסף ג'בארין: אני מדבר על הוראות ממש בסיסיות.

יוסף ג'בארין: אתה זוכר את הדיון האחרון שהיה לנו?

ניצן הורוביץ: כן, הוראות כניסה למערכת.

יוסף ג'בארין: כן.

יוסף ג'בארין: דברים מאוד בסיסיים שמתפרסמים רק בשפה העברית ולוקח זמן, אם בכלל, עד שמתרגמים את זה.

ניצן הורוביץ: לא שיפרו את זה?

יוסף ג'בארין: שיפור איטי.

יוסף ג'בארין: אני מקווה לשמוע עכשיו מאנשי המשרד לגבי מה שקורה.

יוסף ג'בארין: כמובן, יש את הבעיה של הכפרים הלא מוכרים בנגב, שזה סיפור בפני עצמו.

יוסף ג'בארין: היתה גם עתירה.

יוסף ג'בארין: נרצה לדעת האם באמת יש שיפור והאם יש למידה מרחוק?

יוסף ג'בארין: מהנתונים שיש לנו, אנחנו לא בטוחים שיש התקדמות משמעותית בנושא.

ניצן הורוביץ: ד"ר שרף חסאן ואחריו חבר הכנסת אלחרומי.

ניצן הורוביץ: ד"ר שרף, שלום לך, צהריים טובים.

ניצן הורוביץ: תציג את עצמך.

שרף חסאן: שלום.

שרף חסאן: אני יו"ר ועדת המעקב לענייני חינוך ערבי.

שרף חסאן: ועדת המעקב לענייני חינוך ערבי היא גוף מקצועי שמייצג את החברה הערבית בנושא החינוך.

שרף חסאן: היא הוקמה לפני 40 שנה על-ידי ועד ראשי הרשויות הערביות.

שרף חסאן: מלכתחילה משרד החינוך לא לקח בחשבון את הייחודיות של החברה הערבית.

שרף חסאן: כמובן שזה השפיע על רמת האמון בין החברה הערבית לבין משרדי הממשלה בכלל ובין משרד החינוך בפרט בכל מה שקשור לחינוך.

שרף חסאן: הצרכים של החברה הערבית לא נלקחו בחשבון, יש את השפה וכל מיני תקלות אחרות.

שרף חסאן: גם מסע יחסי הציבור של המשרד לאורך כל החודשיים האלה, שהיה מנותק מהמציאות גם לא תרם לאמון.

שרף חסאן: לכן עכשיו זה מעמיק, כי זאת תקופת ביניים שבה אנחנו אמורים להחזיר את התלמידים.

שרף חסאן: יש כמה סוגיות שצריך לקחת בחשבון ואני מצטרף למה שאמר ד"ר ג'אברין.

שרף חסאן: אני רוצה להוסיף שבנגב יש בית ספר אחד שהודיע לי אתמול שאין לו מים.

שרף חסאן: נשלחה פנייה למשרד החינוך.

שרף חסאן: מדובר בתל ערד.

שרף חסאן: 500 תלמידים לומדים בבית הספר הזה ואין להם מים.

שרף חסאן: פנייה נשלחה למשרד החינוך דרך האגודה לזכויות האזרח.

ניצן הורוביץ: בית ספר תל ערד בלי מים.

שרף חסאן: כן.

שרף חסאן: להוסיף לזה שהמציאות, בעיקר בדרום, בנגב וביישובים הלא מוכרים, היא שיש המון קרוואנים.

שרף חסאן: בתי הספר הם בקרוואנים.

שרף חסאן: עד כמה שאפשר להכין קרוואן במציאות הזאת?

שרף חסאן: זה בטח לא ישכנע את ההורים.

שרף חסאן: בנוסף, אלפי תלמידים מועברים לבתי הספר באוטובוסים.

שרף חסאן: עדיין יש אי-אמון גדול במערכת וההוכחה והמאמץ לשכנע צריך להיות על משרד החינוך.

שרף חסאן: לכל הגורמים האלה צריך להוסיף את ההשפעה של הרמדאן, שאי-אפשר להתעלם ממנה.

שרף חסאן: חודש הרמדאן בהחלט משפיע על מספר ההיעדרויות.

שרף חסאן: לצערי הרב, משרד החינוך לאורך השנים לא לקח בחשבון את עניין הרמדאן למרות שהיו היעדרויות.

שרף חסאן: הצירוף הזה של רמדאן פלוס המשבר הקיים, יש לזה השלכה רבה.

שרף חסאן: לכן צריך הרבה מאמץ של בתי הספר ושל משרד החינוך בכדי לשכנע את ההורים שהמצב תקין ושאפשר לבטוח בכל הכללים ושהם לא יסכנו את הילדים שלהם.

ניצן הורוביץ: אתה בקשר עם משרד החינוך?

ניצן הורוביץ: עם מי אתה בקשר?

שרף חסאן: בהחלט.

שרף חסאן: יש קשר מסוים, בוא נגיד.

שרף חסאן: הרעיון שלי הוא שצריך להתאמץ אפילו ברמה של כל בית ספר.

שרף חסאן: להתקשר לכל הורה ולהציג לו את המצב.

שרף חסאן: השקיפות היא מאוד חשובה.

שרף חסאן: אני מאוד בוכה על זה שהופסקו הלימודים מרחוק, אם זה דרך האולפנים ואם זה דרך בתי הספר, כי הרבה תלמידים נמצאים בבית.

שרף חסאן: בכלל, הלימודים עכשיו לא מוגדרים כחובה.

שרף חסאן: מצד אחד, לא להגדיר את הלימודים כחובה ומצד שני, סוגרים את כל האמצעים, למרות שיודעים שהמון תלמידים נמצאים בבית, זה לא תקין.

שרף חסאן: בכמה יישובים יש בתי ספר שגם אם הם רוצים הם לא יכולים לעמוד בסטנדרט ובהוראות בגלל צפיפות יתר.

שרף חסאן: במג'דל כרום החליטו להחזיר חלקית כדי לעמוד חלקית בתנאים של הצפיפות.

שרף חסאן: בתי ספר הכנסייתיים בנצרת מצהירים להורים שהם לא יכולים לעמוד בתנאים כי המבנים לא מאפשרים, אבל הם חייבים לפתוח כי משרד החינוך מאלץ אותם לפתוח.

שרף חסאן: לכן, אם תרצו לשלוח את הילדים, זה על האחריות שלכם.

שרף חסאן: זה לא הגיוני בעליל.

שרף חסאן: במקרים כאלה משרד החינוך צריך להציע תכנית חלופית או לאפשר גמישות מסוימת בכדי שבתי הספר יוכלו לעמוד בסטנדרטים.

שרף חסאן: כמובן שלא צריך להפסיק את הלמידה מרחוק.

שרף חסאן: בעניין המחשבים.

שרף חסאן: אנחנו התאמצנו.

שרף חסאן: למשרד החינוך יש מערך מיפויים מצוין.

שרף חסאן: יש לו את הנתונים.

שרף חסאן: התבשלה איזו תכנית.

שרף חסאן: הייתי בקשר עם מר עבדאללה חטיב.

שרף חסאן: התכנית היתה עם קריטריונים הגיוניים למרות שאמרנו שזה לא יספיק.

שרף חסאן: אני לא יודע מה קרה בהמשך.

שרף חסאן: זה חיוני וחשוב גם אם חוזרים לשגרה.

שרף חסאן: גם אחר-כך יש שימוש במחשבים.

שרף חסאן: נושא נוסף, איך מפצים את התלמידים?

שרף חסאן: מחצית מהתלמידים הערבים לא לקחו חלק בלמידה מרחוק.

שרף חסאן: מי מפצה אותם?

שרף חסאן: איך מפצים אותם?

שרף חסאן: מה התכנית של משרד החינוך בעניין הזה?

שרף חסאן: אנחנו לא יודעים שום דבר והמשרד מחויב לתת הסבר מה התכנית שלו לפצות את התלמידים, במיוחד את אלה שלא היו בעניין הזה.

שרף חסאן: אני אסתפק בזה.

ניצן הורוביץ: תודה ד"ר שרף חסאן.

ניצן הורוביץ: חבר הכנסת סעיד אלחרומי, בבקשה.

סעיד אלחרומי: תודה אדוני היושב ראש ותודה לחברים שיזמו את הדיון.

סעיד אלחרומי: אני מבין שזה דיון המשך.

סעיד אלחרומי: אני לא אחזור על כל מה שנאמר כאן.

סעיד אלחרומי: אנחנו לקראת יציאה מהמשבר והחזרה של ילדי א'-ג' היא מינורית מאוד, לפחות מהמקום שממנו אני מגיע, מהנגב ומהכפרים הלא מוכרים.

סעיד אלחרומי: שם כמעט ואין חזרה ללימודים.

סעיד אלחרומי: מתוך עשרות אלפי ילדים, רק מאות בודדים מגיעים לבתי הספר.

סעיד אלחרומי: לא צריך להיתמם.

סעיד אלחרומי: הילדים הפסידו חודשיים.

סעיד אלחרומי: צריך לשים את זה על השולחן, הם הפסידו חודשיים של לימודים.

סעיד אלחרומי: מי שחושב שמערכת החינוך בישראל, לפחות במגזר הערבי, תוכל לצאת בתוך כמה חודשים מהמשבר הזה הוא טועה ומטעה.

סעיד אלחרומי: ייקח לפחות שנתיים-שלוש לצאת מהמשבר הזה.

סעיד אלחרומי: את ההפסד הזה של ימי הלימודים צריך לפרוס על מרווח של לפחות שנתיים.

סעיד אלחרומי: בחודש יולי, אם ירצו לפצות בעוד 9 ימים, זה לא יספיק.

סעיד אלחרומי: צריך לשבת עם המנהיגות של החברה הערבית, עם משרד החינוך ועם הסתדרות המורים ולראות איך אנחנו מחזירים את ימי הלימודים, מאמצע מרץ עד סוף מאי.

סעיד אלחרומי: בתקופה הזאת לא למדו.

סעיד אלחרומי: במשפחות שיש להן טלפון נייד אחד, על איזה לימוד מרחוק מדברים?

סעיד אלחרומי: לכל משפחה יש 5-6 ילדים בבתי הספר ויש רק את הטלפון של האימא או האבא שממנו אפשר להתחבר לזום.

סעיד אלחרומי: זה לא קיים.

סעיד אלחרומי: בואו נדבר ברמה של איך יוצאים מהמשבר הזה בבתי הספר היסודיים.

סעיד אלחרומי: צריך לדעת שיש לפחות 50 ימי לימוד אותם צריכים להחזיר.

סעיד אלחרומי: איך מחזירים אותם לתלמידים?

סעיד אלחרומי: בדרך כלל, אדוני היושב ראש, ברמדאן יש היעדרות גדולה באוכלוסייה הערבית.

סעיד אלחרומי: הילדים נעדרים בחודש הרמדאן ויש אולי 30%-40% היעדרות.

סעיד אלחרומי: תוסיף את הקורונה וחודש מאי לא קיים.

סעיד אלחרומי: צריך לחשוב בכובד ראש איך מפצים את הילדים.

סעיד אלחרומי: לגבי המחשבים.

סעיד אלחרומי: חברים, אנחנו כבר אחרי אבל אני מתעקש על המחשבים ועל ה-50 מיליון שקלים ועל 30,000 מחשבים שיגיעו.

סעיד אלחרומי: אני קורא לראשי הרשויות שלא להתמהמה ולהגיש את הרשימות של המשפחות שאליהם יגיעו המחשבים.

סעיד אלחרומי: היה קול קורא לראשי הרשויות להגיש רשימות איך מחלקים את זה.

סעיד אלחרומי: אנחנו צריכים לחשוב על מקרה שחס וחלילה הסיפור יחזור על עצמו.

ניצן הורוביץ: זה גם טוב לא רק לגבי הנושא של הקורונה.

סעיד אלחרומי: זה גם אם תהיה התפרצות עוד פעם.

סעיד אלחרומי: גם מדובר במשפחות נזקקות ואם יגיע מחשב זה רק יעזור.

סעיד אלחרומי: בקשר לתשתיות.

סעיד אלחרומי: תשמעו, זה מבייש שמתקשרים לבית ספר תל ערד ואין מים וההורים לא החזירו את הילדים בגלל שאין מים.

סעיד אלחרומי: לפני שלושה חודשים עשיתי הסכם עם ראש המועצה שם, סאלם אל אטרש ועם ועדי ההורים.

סעיד אלחרומי: הייתי עד להסכם הזה אחרי כמה ימים של עבודה מאומצת והחזרנו את המים.

סעיד אלחרומי: רק לפני יומיים אני מקבל - - -

קריאה: מה הבעיה, אין מים או שלא משלמים על המים?

סעיד אלחרומי: אין מים בכלל.

סעיד אלחרומי: הרשות הבדואית מעכבת אספקת מים בתל-ערד כי תל-ערד זה יישוב לא מוכר.

סעיד אלחרומי: יש שם בית שקיים עשרות שנים ומעכבים משיכת צינור מים מהצינור הראשי שמרוחק אולי 4 קילומטר.

סעיד אלחרומי: זה כל הסיבה.

קריאה: מורה לא צריך להגיע לבית ספר שאין בו מים, לא רק תלמידים.

סעיד אלחרומי: אני חושב שצריכה להיות קריאה של הוועדה שהנושא יטופל בהקדם.

ניצן הורוביץ: תודה רבה.

ניצן הורוביץ: עטף מועדי מנכ"ל ועדת המעקב הראשית ואחריו חברת הכנסת סונדוס סלח.

ניצן הורוביץ: מר עטף מועדי לא נמצא.

ניצן הורוביץ: אני פונה למר אחמד ג'אברין.

ניצן הורוביץ: אתה יו"ר ועד הורים ארצי בחברה הערבית.

ניצן הורוביץ: בבקשה.

אחמד ג'בארין: שלום לכם.

אחמד ג'בארין: כפי שידוע לכם, בתקופת הקורונה אנחנו עושים כל מאמץ שהמערכת הזאת לפחות תפעל.

אחמד ג'בארין: אבל ישנם דברים בסיסיים שהם לא נמצאים, כמו שהזכיר לפני חבר הכנסת אלחרומי.

אחמד ג'בארין: ישנם חוסרים בתשתיות.

אחמד ג'בארין: ידוע שכ-50% מהחברה הערבית נמצאת בדרום.

אחמד ג'בארין: שם יש חוסר דרסטי בתשתיות, הן מבחינת חשמל, ותשתיות אינטרנט.

אחמד ג'בארין: אלה בתי ספר מרובי תלמידים שאין להם את התשתיות האלה.

אחמד ג'בארין: משרד החינוך הוא הרשות הממלכתית.

אחמד ג'בארין: עם כל הכבוד, המשרד חייב להניע ולסדר את כל הנושא של החינוך.

אחמד ג'בארין: אם המשרד לא יפעל ולא יממן את התקציבים ואת המשאבים שחסרים, שנת לימודים ארוכה תלך לטמיון.

אחמד ג'בארין: כוועד הורים שעשינו כל מאמץ לעזור כמה שאנחנו יכולים בנושא הלמידה מרחוק, אבל זה לא עזר כי יש פה כמות אדירה של תלמידים.

אחמד ג'בארין: למשרד יש את כל הסטטיסטיקות וגם התקבלו מכתבים מכל הגורמים.

אחמד ג'בארין: אנחנו מדברים על תלמידים שיכולה לעבור שנה והם לא למדו שום דבר.

אחמד ג'בארין: הלימוד מרחוק, לצערנו לא הצליח.

אחמד ג'בארין: יודעים את זה ומדברים על זה.

אחמד ג'בארין: צריכים לעשות נוסחה ולקחת את כל הימים והשעות כי לפי חוק חינוך חובה מגיע לכל תלמיד את השעות שהוא חייב ללמוד.

אחמד ג'בארין: אי-אפשר שנתעלם ונעלים עין כאילו לא קרה כלום וכאילו אנחנו מדברים על סטטיסטיקה ומספרים.

אחמד ג'בארין: אני רוצה לומר לכם כהורה וכיו"ר ועד הורים ארצי בחברה הערבית.

אחמד ג'בארין: הילדים שלנו הם לא מספרים, הם אנשים הכי יקרים לנו.

אחמד ג'בארין: 70% למדו ו-30% לא למדו.

אחמד ג'בארין: ה-30% האלה הם לא מספרים, הם ילדים שלנו.

אחמד ג'בארין: הם לא קיבלו חינוך כמו שצריך וזה חסר להם.

אחמד ג'בארין: יש פה מדינה ויש משרד שחייב לתת את המענה.

אחמד ג'בארין: עם כל הכבוד לכל מי שתורם, אבל הוא לא יכול לבוא במקום הממשלה.

אחמד ג'בארין: מדברים ושומעים על סכומים אסטרונומיים שהמשק מפסיד והממשלה מפסידה.

אחמד ג'בארין: מדברים על סכומים שאני לא יכול אפילו לעכל אותם.

אחמד ג'בארין: כשמגיעים לנושא של חינוך בחברה הערבית אז אין כסף.

אחמד ג'בארין: לצערי זה מביש.

אחמד ג'בארין: אנחנו נמצאים בשנת 2020 ואנחנו מדברים על דברים בסיסיים.

אחמד ג'בארין: אני צריך לבקש דבר בסיסי שהבן שלי ילמד.

אחמד ג'בארין: אני חושב שזה דבר שצריך לקחת אותו בחשבון.

אחמד ג'בארין: אנחנו לא יכולים לוותר על זה ושהילדים שלנו יצאו משנת לימודים בלי לימוד.

אחמד ג'בארין: עשינו כל מאמץ עם כל הגורמים שבחברה הערבית.

אחמד ג'בארין: עשינו כל מאמץ כדי להחזיר את הילדים שלנו ללימודים, אפילו לפי המתווה שנקבע על-ידי משרד החינוך ומשרד הבריאות.

אחמד ג'בארין: לצערנו הרב, הנושא לא מצליח.

אחמד ג'בארין: יש לנו עכשיו תלמידים שצריכים לעבור את הבגרויות.

אחמד ג'בארין: אנחנו מתאמצים שהם ילמדו ויקבלו את מה שצריך כדי שלא יפסידו את שנת הלימודים.

ניצן הורוביץ: אנחנו צריכים להתקדם, משפט אחרון בבקשה.

אחמד ג'בארין: אני מבקש את כל התקציבים, את כל השעות.

אחמד ג'בארין: אני מבקש שכל מה שהפסדנו נקבל.

אחמד ג'בארין: שיהיה מתווה עם כל הגורמים ולראות איך אנחנו לא מפסידים את השנה הזאת כדי להעביר אותם באופן מסודר כפי שצריך וכפי שמחויב.

ניצן הורוביץ: חברת הכנסת סונדוס סאלח ואחריה עבדאללה חטיב ממשרד החינוך.

סונדוס סאלח: קודם כל, דיון כל-כך חשוב.

סונדוס סאלח: תודה לחברים שיזמו את הדיון החשוב הזה.

סונדוס סאלח: מערכת החינוך בחברה הערבית וגם בתי הספר נמצאים בין הפטיש לסדן.

סונדוס סאלח: זה לא שלפני המשבר היינו בגן עדן.

סונדוס סאלח: היינו בכל-כך הרבה משברים ברמת התקצוב והמוכנות - - -

סעיד אלחרומי: צריך לציין שחברת הכנסת סונדוס היתה מורה עד לפני כמה חודשים.

סונדוס סאלח: נכון, מורה לשעבר.

סונדוס סאלח: גם כמורה, גם כאימא לתלמידים ביסודי וכחברת כנסת, אני עדיין מודאגת מהחזרה ללימודים בבתי הספר.

סונדוס סאלח: פעם נוספת התלמידים נופלים בין הכיסאות.

סונדוס סאלח: דיברתי בוועדה הקודמת על הפערים שייווצרו מזה שתלמידים למדו מרחוק ותלמידים שהיו רחוקים מהלמידה.

סונדוס סאלח: יש פערים מבחינה מקצועית בחומרים שהועברו בתקופה של הלמידה מרחוק.

סונדוס סאלח: אז איזה תכנית?

סונדוס סאלח: האם יש תכנית?

סונדוס סאלח: האם התחילו ביישום תכנית זאת על-מנת להדביק את הפערים ולאפשר לילדים להיות בנקודת מוצא אחת מאז תחילת המשבר?.

סונדוס סאלח: לגבי הערכה.

סונדוס סאלח: אני יודעת שתלמידים רבים והורים רבים מקבלים הודעות לגבי חלק מהמבחנים או הציונים של התלמידים לגבי התקופה של הלמידה מרחוק.

סונדוס סאלח: הכול התהפך וזה לא יהיה מסלול רגיל.

ניצן הורוביץ: אני לא חושב שיוכלו לעשות את זה.

סונדוס סאלח: אני קוראת מכאן, מהוועדה הזאת, לגורמים שמשתתפים בדיון הזה, שיהיו דרכי הערכה חלופיים ולאו דווקא מבחנים.

סונדוס סאלח: זה הזמן לחשוב אחרת מחוץ לקופסה ולחשוב על דרכי הערכה חלופיים שייקלו על התלמידים ויבואו לקראת התלמידים, לצד למידה איכותית יותר ולא כמותית יותר.

ניצן הורוביץ: אני מאוד מסכים עם מה שאת אומרת.

וליד טאהא: אפשר שאני אדבר קודם?

ניצן הורוביץ: חבר הכנסת ווליד טאהא, בבקשה.

וליד טאהא: תודה רבה אדוני היושב ראש.

וליד טאהא: תחילה אני רוצה בכל זאת לברך את התלמידים, את ההורים, את צוותי ההוראה על שהתחילו לטעום בחזרה את הלימודים בבתי הספר.

וליד טאהא: זה כמובן לא הולך הכי מסודר והכי קל, כי את הקשיים כולנו מכירים.

וליד טאהא: לפני כמה חודשים התפרסמו נתוני ה"פיזה" והתוצאות שלנו במדינה היו מזעזעות כי הן הראו את הפער העמוק בחינוך בין החברה היהודית לחברה הערבית.

וליד טאהא: אגב, גם בתחומים רבים שמשליכים על החינוך.

וליד טאהא: אנחנו יודעים שמשבר הקורונה עוד יעמיק את הפערים שהיו קיימים בלאו הכי בין שתי החברות.

וליד טאהא: הוא יעמיק מסיבות אובייקטיביות, כי הפער היה קיים.

וליד טאהא: גם התקופה הזאת שכל התלמידים היו בבתים, אם עושים חישוב באחוזים, מספר התלמידים שלא זכו להיות בקשר לימודי עם המורים שלהם, הוא גבוה בהרבה ממספר התלמידים בחברה היהודית שלא זכרו להיות בקשר עם המורים.

ניצן הורוביץ: אתה צודק, זה נכון.

וליד טאהא: מן הסתם, נתון זה יגביר עוד יותר את הפערים.

וליד טאהא: בנוסף, כמובן יש הפסד של טיפולים רגשיים ואחרים, שלא רק תלמידי חינוך מיוחד מקבלים אותם.

וליד טאהא: בבתי ספר יש מערכים שלמים שמטפלים בכל הצרכים של התלמידים ולא רק תלמידים בחינוך המיוחד.

וליד טאהא: אני רוצה לציין שכמות החוסרים במחשבים לשימוש בלמידה מרחוק בחברה הערבית גבוה בהרבה לאין שיעור מהחוסרים בחברה היהודית.

וליד טאהא: זאת תמשיך להיות בעיה.

וליד טאהא: גם עכשיו שמתחילים לחזור לבית הספר, כל השכבות שעדיין לא חזרו ועדיין צריכים לקבל למידה מרחוק, עדיין ימשיכו להיות רחוקים מהזכות לקבל לימודים.

וליד טאהא: אני רוצה לשים דגש על כך, עבדאללה, שיש בתי ספר שיש לאתר אותם מוקדם ככל האפשר.

וליד טאהא: בתי ספר שאין ביכולתם לקיים תנאי ריחוק בין תלמידים מבחינה פיזית.

וליד טאהא: מבחינה פיזית אנחנו מדברים על בתי ספר בעייתיים מאוד וכן בתי ספר שאין להם חצר שהתלמידים יצאו להתאוורר או לעשות פעילויות מחוץ לכיתות.

וליד טאהא: לדעתי, בתי ספר אלה צריכים להיות תחת הפוקוס של המשרד ושל המנהלים ושל הרשויות ובכלל, לבחון האם מבחינה רפואית כדאי לקיים בהם פעילות.

וליד טאהא: אנחנו צריכים גם לוודא שמשרד החינוך יעשה הכול.

וליד טאהא: אני בטוח שיעשו הכול מול המנהלים כדי שתלמידי יא' ו-יב' שחזרו ללימודים ואין להם הרבה זמן להתארגן כי מתחילים עוד מעט בבגרויות, כדי שהם ישלימו את חובותיהם ותלמידי יב' יצאו עם הבגרות שלהם.

וליד טאהא: אנחנו מחזיקים אצבעות, רוצים שהכול יתנהל כמו שצריך.

וליד טאהא: מוכנים גם לעזור ולסייע בכל מקום שצריך ובהצלחה לכולם.

ניצן הורוביץ: מר חטיב, לפני שתדבר כמה חברי כנסת ביקשו להגיב.

ניצן הורוביץ: חברת הכנסת אורלי פרומן ואחריה היבה יזבק.

אורלי פרומן: תודה רבה.

אורלי פרומן: אני מרגישה חלק ממשפחת החינוך.

אורלי פרומן: מבחינתי ילדים זה ילדים ומורים וגננות זה לא משנה, כולנו חיים באותה מדינה.

אורלי פרומן: לכן אני פה וזה חשוב לי.

אורלי פרומן: אני חושבת שמשרד החינוך צריך לעשות טיפול נקודתי במגזר לצורך חזרה ראויה ללימודים.

אורלי פרומן: גם שמענו במהלך הדיונים וגם חזרתם על זה שבחלק גדול מהבתים לא היתה למידה מרחוק בגלל מחסור באמצעים טכנולוגיים או כל סיבה אחרת.

אורלי פרומן: כך אנחנו פוגשים ילדים שהיו בנתק חודשיים מהמערכת.

ניצן הורוביץ: נכון.

ניצן הורוביץ: אורלי, זה גם נמשך עכשיו.

אורלי פרומן: הם ישלמו גם מחירים פסיכולוגיים מאוד מאוד משמעותיים.

אורלי פרומן: זה קשור אחד בשני.

אורלי פרומן: אם אנחנו לא נטפל בצד המנטלי והפסיכולוגי והרגשי, הם לא יבואו ללימודים ואם הם יבואו הם לא יהיו פנויים ללמידה.

אורלי פרומן: זאת אומרת, צריך לעשות תכנית שהיא כנראה די שונה די הרבה מהמגזר היהודי.

אורלי פרומן: אנחנו יודעים שמידי יום מספר הילדים שמגיעים למערכות הולך וגדל.

אורלי פרומן: לאור הבעיות שהעלית, אני מקווה שעוד שבועיים כשתסיימו את הרמדאן ויהיה הרבה יותר ברור שחוזרים ללימודים, כבר כל המערכת תחזור.

אורלי פרומן: כמה אפשר למשוך את הסאגה הזאת?

ניצן הורוביץ: את אופטימית.

אורלי פרומן: אני חושבת שיהיה פה לחץ של הורים שאי-אפשר יהיה לעמוד מולו.

אורלי פרומן: חושבים ששיקמו את המשק?

אורלי פרומן: הורים לא מסוגלים לחזור לעבודה סדירה, אם זה ההורים של המעונות שיושבים בבית, שהם לא בחצי שהוגרל, אם זה השלוש פלוס שלוש שבשלישי ושישי מתחלפים.

אורלי פרומן: באמת, עם הרבה מאוד רצון טוב להיענות לדרישות משרד הבריאות, אבל סליחה, יש גם גבול להשתגעות.

אורלי פרומן: צריך לאפשר את החזרה הרגילה.

אורלי פרומן: יכול להיות שזה גם יעודד את המגזר.

אורלי פרומן: אני חושבת שחייבים לעבוד נקודתית עם היישובים, עם ראשי ערים ומנהלי אגפי החינוך באותם מקומות ולהטיל עליהם, לצד מה שעושה המשרד, את האחריות להביא את הילדים לגנים ולבתי הספר.

אורלי פרומן: כמו שאמרתי, חייבת להיות שם תכנית ייחודית רגשית שמניעה וכן מרתון של חבר'ה לומדים.

אורלי פרומן: אני מסכימה איתך שצריך ללמוד את חודש יולי.

אורלי פרומן: צריך להגיע להסדר עם ארגוני המורים כדי שביולי יהיו לימודים כרגיל אבל אחרי הסדרי עם ארגוני המורים.

אורלי פרומן: אם לא, שלא נתפלא, במבחנים הבינלאומיים הבאים אנחנו מגדילים כבר עכשיו את הפערים.

אורלי פרומן: בימים אלה הולך וגדל הפער בין התלמיד במגזר היהודי לתלמיד במגזר הערבי והמגזר הבדואי.

אורלי פרומן: שלא נתפלא שאלה יהיו התוצאות כי המבחנים הבינלאומיים ימשיכו להיות.

אורלי פרומן: אני לא אומרת את זה רק בגלל המבחנים הבינלאומיים.

אורלי פרומן: חשוב לנו פה שכל הילדים יקבלו את כל מה שמגיע להם ונשלים להם, לאור המגפה שנפלה עלינו, את מה שהיו צריכים לקבל השנה.

אורלי פרומן: שנגיע לאוגוסט הם ירגישו שהם יוצאים לחופש אבל לפחות ביוני ויולי תהיה איזו עבודה אינטנסיבית.

אורלי פרומן: עולם המבוגרים צריך לקחת אחריות על זה.

אורלי פרומן: אל תתלו את כל התקוות רק במשרד החינוך שבוודאי עושה את מה שהוא צריך לעשות, אבל עולם המבוגרים בשטח, מנהלי אגפי חינוך, מורים, גננות, צריכים לקחת אחריות ולהביא את את הילדים למערכת החינוך.

ניצן הורוביץ: חברת הכנסת יזבק.

היבה יזבק: תודה.

היבה יזבק: קודם כל, אני גם מברכת את חבריי שיזמו את קיום הישיבה החשובה ביותר בימים אלה גם לכלל התלמידים, להורים ולמשפחות.

היבה יזבק: אני חושבת שהכותרת המרכזית שאפשר לתאר דווקא את התחושה המרכזית שמלווה את ההורים בימים אלה זה אי האמון.

היבה יזבק: זה מה שאני שומעת לפחות מההורים.

היבה יזבק: אין אמון שהם יכולים באמת לשלוח את הילדים שלהם למקום בטוח, שלא יידבקו.

היבה יזבק: פחד מאוד גדול כשאין אמון.

היבה יזבק: למה אין אמון?

היבה יזבק: כי הרבה הורים אומרים שהם לא מקבלים את ההוראות באופן מפורט, לא יודעים עד כמה בית הספר מוכן.

היבה יזבק: לא יודעים מה הולך להיות במשך שעות היום עם הילדים, במיוחד כשאנחנו מדברים על ילדים קטנים.

היבה יזבק: אין מה לעשות, הם ירצו לגעת, הם ירצו להתקרב.

היבה יזבק: הם לא כמו מבוגרים.

היבה יזבק: אין שליטה עצמית ולהישאר במרחק חברתי.

היבה יזבק: אז הרבה הרבה חששות וכנראה ההורים לא מקבלים מענה.

היבה יזבק: ממיפוי לא מדעי קטן שעשיתי, אני רואה שבבתי הספר שאני מכירה, בנצרת למשל, ילדים בודדים מגיעים לכל בית ספר.

היבה יזבק: אני אשמח באמת לשמוע נתונים בעניין, כמה חזרו ואיפה?

היבה יזבק: הרגשתי גם שאיפה שיש מנהלים שלוקחים את האחריות לידיים ועושים עבודה של חיטוי והיגיינה בבית הספר, אז ההורים מרגישים יותר אמון ושולחים את הילדים.

היבה יזבק: אבל זאת לא אחריות רק של המנהלים.

היבה יזבק: השאלה שלי היא איך משגיחים על בתי הספר?

היבה יזבק: האם יש השגחה ישירה?

היבה יזבק: מה התפקיד של הרשויות המקומיות?

היבה יזבק: אנחנו יודעים שבימים אלה הרשויות המקומיות הערביות הן בשביתה בכלל.

היבה יזבק: אני מצטרפת גם לעניין של חברי יוסף בעניין של המימון של החומרים לחיטוי והיגיינה.

היבה יזבק: מי מממן כדי שהילדים יגיעו לבית הספר מוכנים?

היבה יזבק: דבר אחרון שאני רוצה להעלות זה ההשלמה של חומרי הלימוד.

היבה יזבק: בחברה הערבית צריך לעשות מאמץ כפליים כי הלמידה מרחוק לא הגיעה לילדים.

ניצן הורוביץ: הגיעה מעט.

היבה יזבק: גם מי שקיבלו בפספוס גדול.

היבה יזבק: השאלה מה התכניות שמשרד החינוך מתכוון לעשות בעניין כדי להשלים את חומרי הלימוד?

היבה יזבק: הנקודה אחרונה היא מערך התמיכה הרגשית של הילדים, במיוחד תלמידים בכיתות בית הספר היסודי.

היבה יזבק: הם גם מאוד הושפעו רגשית ונפשית מהשהייה הכה ממושכת בבית ופתאום חזרו לבית הספר.

היבה יזבק: הם צריכים לא רק תמיכה וסיוע בעניין חומרי הלימוד, או מה מתכוון משרד החינוך לעשות בעניין סיוע הרגשי של ההשתלבות המחודשת של הילדים בתוך בתי הספר?

ניצן הורוביץ: תודה רבה.

ניצן הורוביץ: חבר הכנסת סעדי, אתה רוצה עכשיו לדבר?

אוסאמה סעדי: אני אשמע את עבדאללה קודם.

עבדאללה חטיב: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, גם שותפים שהם שותפים יקרים.

עבדאללה חטיב: צריך להגיד שמערכת הלימוד הערבית הפסיקה ב-15.3 וכשלושה ימים אחר כך התחלנו להפעיל את מערכת הלימוד מרחוק לכלל מערכת החינוך הערבית עם כל האתגרים והקשיים שהיו.

עבדאללה חטיב: ראשית, אני רוצה לעשות הפרדה גם בתוך החברה הערבית.

עבדאללה חטיב: יש רשויות המקומיות הערביות צפון, חיפה ומרכז ויש גם את האוכלוסייה הערבית בדרום, שהמצב שם הוא מצב מאוד קשה בכל מה שקשור לתשתיות.

עבדאללה חטיב: יש גם את הנושא של מזרח ירושלים.

עבדאללה חטיב: מייד עם הפסקת הלמידה התחלנו בתהליך של הפעלת מערך של לימודים מרחוק.

עבדאללה חטיב: בשבוע הראשון היו לנו קשיים מרובים כי לא היה לנו את המנגנון של הלמידה מרחוק.

עבדאללה חטיב: אנחנו התחלנו להתגבר על הנושא של למידה מרחוק ופתחנו גם אולפנים, כולל אולפן ייחודי בצפון לחברה הערבית בנצרת.

עבדאללה חטיב: מידי יום אנחנו שולחים הודעות לכלל ההורים בחברה הערבית על מערכת השעות ועל השידורים שאנחנו הולכים לעשות לתלמידי החברה הערבית בכל שכבות הגיל.

עבדאללה חטיב: אני אומר לכם, מאתמול כבר כל ההורים קיבלו הודעות על מערכת השידורים שמתקיימים היום, מחר ובכל השבוע.

עבדאללה חטיב: שמעתי את כל ההערות של חברי הוועדה.

עבדאללה חטיב: אני רוצה להגיד כמה דברים.

עבדאללה חטיב: ישבתי בשני הדיונים שהתקיימו במל"ל בנושא של החברה הערבית.

עבדאללה חטיב: העליתי את הצרכים של החברה הערבית בכל הקשור לנושא של היעדר תשתיות למחשוב בבתי הספר הערביים, היעדר תשתיות של אינטרנט בחלק מהיישובים הערבים, במיוחד בדרום, וגם היעדר תשתיות שהן תשתיות בית ספריות.

עבדאללה חטיב: הדיון השני היה בכל מה שקשור להזנה של תלמידים במצוקה שאנחנו אמורים לספק להם הזנה בתקופה זו.

עבדאללה חטיב: בנושא של חומרי הלמידה, אני גם בקשר עם חלק מחברי הכנסת.

עבדאללה חטיב: הייתי בקשר עם חברי הכנסת יוסף ג'אברין, ווליד טאהא, איימן עודה, אוסאמה סעדי.

עבדאללה חטיב: אני והמנכ"ל היינו בקשר עם מרבית ראשי הרשויות הערביות.

עבדאללה חטיב: ישבנו במשרד בנצרת והתקשרנו לכל ראשי הרשויות, במיוחד ביישובים דיר אל-אסאד, ג'יסר א-זרקה, אום אל פאחם ויישובים נוספים, על-מנת לבדוק מה הצרכים שלהם על-מנת להעמיד להם כל מה שקשור במשאבים תוספתיים כדי להתגבר על התקופה הזאת.

עבדאללה חטיב: בנושא של תרגום חומרי הלמידה.

עבדאללה חטיב: יצרתי קשר עם חבר הכנסת יוסף ג'אברין שהעלה את זה כמה פעמים וגם עם ד"ר שרף חסאן.

עבדאללה חטיב: לקחתי על עצמי לטפל בכל הנושא של תרגום של כל חומרי הלמידה, לא רק בנושא של הקורונה.

עבדאללה חטיב: אנחנו כמשרד התחייבנו לתרגם את כל חומרי הלמידה.

עבדאללה חטיב: אנחנו בתהליך של הקמת יחידה שהיא אחראית על תרגום של חומרי הלמידה.

עבדאללה חטיב: כל חומרי הלמידה שיצאו בשפה העברית, יתורגמו במהלך יומיים שלושה לשפה הערבית.

עבדאללה חטיב: אנחנו גם נפרסם אותם דרך האתרים של המשרד וגם דרך ההודעות שאנחנו שולחים למנהלים ולהורים.

עבדאללה חטיב: אנחנו עשינו סקר יחד עם מנהלי מחלקות החינוך.

עבדאללה חטיב: קיימנו מיפוי מדויק עם מנהלי מחלקות החינוך בחברה הערבית, ללא החברה הבדואית בדרום.

עבדאללה חטיב: לפי הנתונים שאצלנו, קיים במחסור ב-41,600 מחשבים.

עבדאללה חטיב: כלומר, כמעט 47,000 תלמידים מהחברה הערבית, אין להם בבית תשתיות של מחשבים על-מנת שיוכלו להיות שותפים איתנו בכל מה שקשור ללמידה מרחוק.

עבדאללה חטיב: אני לא רוצה לתת תמונה שהיא זוהרת ללמידה מרחוק בשבועיים הראשונים בחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: אנחנו יודעים להגיד לך שבתוך החברה הערבית יש שונות.

עבדאללה חטיב: צפון, חיפה ומרכז יכולנו להגיע ל-60% מהתלמידים.

ניצן הורוביץ: אני חושב שאתה קצת אופטימי.

ניצן הורוביץ: אתה אומר שהגעתם ל-60% למידה?

עבדאללה חטיב: בצפון, חיפה ומרכז, אדוני היושב ראש, הגענו לכמעט 60%.

עבדאללה חטיב: בדרום הגענו למספרים נמוכים בהרבה כי יש שם היעדר תשתיות.

עבדאללה חטיב: אני מכיר ומודע לבעיה.

עבדאללה חטיב: לגבי התקציב התוספתי שהתקבל.

וליד טאהא: עבדאללה, יש נתון לגבי הדרום?

וליד טאהא: כמה היה שם, 30%?

עבדאללה חטיב: אנחנו לא עשינו סקר לגבי הדרום אבל אני יודע שבדרום קיים מחסור אדיר בכל מה שקשור בנושא של המחשבים.

עבדאללה חטיב: עשינו מיפוי מדויק ברמה של 50 רשויות ערביות, כולל היישובים המעורבים, והנתון המדויק שקיים אצלנו זה 42,000 מחשבים חסרים בחברה הערבית, כולל היישובים המעורבים, לתלמידים שאין להם אמצעי קצה בבית וזה כולל מחשבים, לפטופים וטלפונים חכמים.

עבדאללה חטיב: אנחנו גם עשינו מיפוי לגבי הנושא של תלמידי כיתות יב'.

ניצן הורוביץ: לעניין המחשבים, מר חטיב.

ניצן הורוביץ: אנחנו מכירים את המספרים האלה של ה-40,000.

ניצן הורוביץ: הבנתי שהוקצה תקציב של 50 מיליון שקלים.

ניצן הורוביץ: מה הבעיה לקנות?

ניצן הורוביץ: למה זה לוקח כל-כך הרבה זמן?

עבדאללה חטיב: קודם כל, היתה החלטת ממשלה על 50 מיליון שקלים.

עבדאללה חטיב: דיברתי עם המנכ"ל ועם ד"ר אסא רימון התחלנו להכין עצמנו לקבלת הכסף לבניית מנגנון וחלוקת וואוצ'רים לרשויות המקומיות.

עבדאללה חטיב: אחר-כך אמרו שהתקציב הזה עובר חזרה למשרד ראש הממשלה לתכנית של "מחשב לכל ילד".

עבדאללה חטיב: לכן התקציב של 50 מיליון היום נמצא במשרד ראש הממשלה לטובת הפרויקט של מחשב לכל ילד.

ניצן הורוביץ: בסדר, אז שיעבור משם.

ניצן הורוביץ: למה הם לא נותנים את זה?

ניצן הורוביץ: מחשב לכל ילד זה כל מה שאנחנו רוצים.

עבדאללה חטיב: אדוני היושב ראש, אני כל הזמן בקשר עם המשרד לשוויון חברתי ואנחנו כל הזמן מנסים לקדם את זה.

עבדאללה חטיב: במסגרת משרד החינוך ניסינו לבנות מנגנון של וואוצ'רים לרשויות המקומיות ברמה ארצית על סמך קריטריונים ברורים.

עבדאללה חטיב: אפילו התייעצתי עם ד"ר שרף חסאן על הנושא של הקריטריונים והיתה הסכמה על הקריטריונים של החלוקה אבל התקציב לא אצלנו.

ניצן הורוביץ: אני לא מבין מה הבעיה, זה לא כל-כך מסובך.

ניצן הורוביץ: אנחנו נבדוק מול משרד ראש הממשלה.

ניצן הורוביץ: למה הם לא עושים את זה?

עבדאללה חטיב: יצרתי קשר עם יו"ר ועד ראשי הרשויות הערביות, מר מודר יוניס.

עבדאללה חטיב: נפגשנו גם יחד עם המנכ"ל לפני שבוע וחצי.

עבדאללה חטיב: אני גם המשכתי בקשר איתו ועם ד"ר שרף חסאן על-מנת להחזיר את התלמידים באופן הדרגתי בהתאם להחלטה שהתקבלה ברמת מדינה להחזיר את תלמידי כיתות א'-ג' וגם את החטיבה העליונה.

עבדאללה חטיב: אני רוצה להודות כאן לוועד ראשי הרשויות הערביות ולוועדת המעקב, לחברי הכנסת הערבים, שהיתה להם תרומה משמעותית בכל מה שקשור בנושא של החזרת התלמידים.

עבדאללה חטיב: אנחנו יודעים שהחזרה היא הדרגתית.

עבדאללה חטיב: אנחנו גם ידענו שבגלל שאנחנו נמצאים בתקופה של הרמדאן לא כל התלמידים מגיעים.

עבדאללה חטיב: יש תופעה בחודש הרמדאן ש-20% מהתלמידים לא מגיעים לבתי הספר.

עבדאללה חטיב: זה היה גם בשנה שעברה וגם בשנים קודמות.

עבדאללה חטיב: אנחנו גם עובדים להעלות ולבנות אמון עם המשפחות בתוך החברה הערבית.

עבדאללה חטיב: היום הם חוששים מהגעת התלמידים בגלל התופעה של התפשטות הקורונה.

עבדאללה חטיב: אנחנו שולחים כל יום הודעות למנהלים.

עבדאללה חטיב: אתמול שלחתי לד"ר שרף חסאן את ההנחיות ששלחנו בערבית לבתי הספר ולמנהלי מוסדות החינוך בכל מה שקשור בנושא של היערכות של חזרה הדרגתית לשגרה בנושא של הקורונה.

עבדאללה חטיב: נכון לשבוע הזה, אנחנו ממשיכים בנושא של האולפנים בחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: אנחנו ממשיכים גם לבצע את הנושא של השידורים בשפה הערבית בהלימה לתכנית הלימודים.

עבדאללה חטיב: לגבי החוסן האישי.

עבדאללה חטיב: אנחנו גם פיתחנו ערכה בשפה הערבית.

עבדאללה חטיב: הערכה הזאת נשלחה לכלל המנהלים ולכלל היועצים בחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: היא גם פורסמה באתר של משרד החינוך.

עבדאללה חטיב: יש שם פעילויות בנושא של החוסן האישי, במיוחד לגבי התקופה הרגישה של הקורונה.

עבדאללה חטיב: לגבי הנושא של התיכונים.

עבדאללה חטיב: אני אישית יזמתי קשר עם 180 מנהלים מהחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: יש בסביבות 7,000 תלמידים מהחברה הערבית שאנחנו צריכים לתגבר אותם בשעות תגבור.

עבדאללה חטיב: אותם תלמידים הקצינו להם שעות תגבור תוספתיות בנוסף לשעות שהם מקבלים בבתי הספר.

עבדאללה חטיב: אנחנו הקצינו כ-8,000 שעות תגבור על-מנת לתגבר את אותם תלמידים במקצועות הליבה שהם אמורים להיבחן בהם בתקופה הקרובה.

ניצן הורוביץ: גם לפי מה שאתה אומר, חלק גדול מהתלמידים לא מקבלים את החומר מכל מיני סיבות וגם עכשיו זה ממשיך.

ניצן הורוביץ: חלק גדול, חצי אולי יותר, לא מקבלים את החומר מכל מיני סיבות.

ניצן הורוביץ: הם בפער קשה ובפיגור אחרי חומר הלימוד.

ניצן הורוביץ: איך תחזירו להם את כל הפער הזה?

ניצן הורוביץ: מתי יחזירו להם את זה?

ניצן הורוביץ: מה יהיה בחופש?

עבדאללה חטיב: לגבי הנושא של החטיבה העליונה של כיתות יא' ו-יב', אני יכול לתת לך נתונים מדויקים על יישובים ערביים ועל מחוזות בחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: למשל, אם תיקח את מחוז המרכז, 51% מתלמידי כיתות יא' הגיעו לכיתות היום ו-74% מתלמידי כיתות יב' הגיעו, חוץ מהיישוב קלנסווה, שלא החזיר את התלמידים.

עבדאללה חטיב: אם תיקח יישובים בצפון בחברה הערבית, אתה יכול לראות שיש יישובים שהגיעו ל-90% תלמידים שהגיעו לבתי הספר.

עבדאללה חטיב: היום המורים עובדים איתם על הנושא של הכנה לקראת מבחני הבגרות שאמורים להתחיל ב-22.6.

עבדאללה חטיב: לגבי שאר התלמידים.

עבדאללה חטיב: אני אומר לך, אדוני היושב ראש, אנחנו בתהליך הדרגתי.

עבדאללה חטיב: נכון שאתמול היו צריכים לחזור תלמידים א'-ג'.

עבדאללה חטיב: אתמול הם חזרו בממדים קטנים והיום אנחנו רואים תמונה יותר טובה.

עבדאללה חטיב: כל יום אנחנו רואים תמונה יותר טובה בנושא של חזרה של תלמידי היסודי.

עבדאללה חטיב: ככל שאנחנו ממשיכים במסע הפרסומת וגם אנחנו בקשר יומיומי עם ההורים של התלמידים.

עבדאללה חטיב: אנחנו מתקשרים אליהם ומוודאים שהם ידאגו לשלוח את הילדים.

עבדאללה חטיב: אנחנו מסבירים להם על האמצעים שנקטנו בבתי הספר.

עבדאללה חטיב: אני חושב שזה מחזיר ומגביר את האמון בין המערכת לבין ההורים.

עבדאללה חטיב: הנושא של האמון בין המשפחות לבין מערכת החינוך הוא חשוב מאוד.

עבדאללה חטיב: אני חושב שזה מה שאנחנו עושים כל התקופה הזאת ובמיוחד עכשיו.

ניצן הורוביץ: מה עם מה שהם הפסידו?

ניצן הורוביץ: איך הם ידביקו את הפער?

ניצן הורוביץ: מה יהיה בחופש?

ניצן הורוביץ: למה לא ללמוד בחלק מהחופש?

סונדוס סאלח: האם יהיה מיפוי בשלב זה לחומר המקצועי שהועבר?

סונדוס סאלח: האם יש מיפוי לתלמידים?

וליד טאהא: יש משא ומתן מול הסתדרות המורים.

עבדאללה חטיב: אני רוצה להשיב, אדוני היושב ראש.

עבדאללה חטיב: בתיכונים אנחנו כבר סגורים.

עבדאללה חטיב: לגבי היסודי וחטיבות הביניים יש הסכמה עם הסתדרות המורים על החזרה של 9 ימי לימוד במהלך יולי לכלל התלמידים.

ניצן הורוביץ: זה לא מספיק.

ניצן הורוביץ: הם לא הפסידו 9 ימים, הם הפסידו חודשיים.

סונדוס סאלח: מקצועית זה לא נכון.

סונדוס סאלח: לא נוכל לתת להם בקיץ את מה שהם הפסידו.

סונדוס סאלח: הרי זה משהו שהוא מובנה הדרגתית, זאת הקניית ידע.

עבדאללה חטיב: אדוני היושב ראש, כמוכם אני דואג רבות לנושא הזה.

עבדאללה חטיב: אני חושב שהתלמידים בחברה הערבית הפסידו יותר מ-30 יום כי מה-6.4 עד 22.4 היתה חופשת אביב בבתי הספר הערביים.

עבדאללה חטיב: אני חושב שתלמידי החברה הערבית הפסידו.

עבדאללה חטיב: אנחנו מנסים עכשיו בכל דרך לפצות באמצעות שעות תגבור, באמצעות שעות תוספתיות, באמצעות שעות שאנחנו יכולים לתת ממאגר תכנית החומש, על-מנת להביא את התלמידים לבתי הספר, ללמד אותם בקבוצות קטנות בהתאם להנחיות של משרד הבריאות.

עבדאללה חטיב: אנחנו רוצים גם לגשר על הפער שנוצר בין התלמידים שהגיעו והתלמידים שנותרו בבית עם למידה מרחוק.

עבדאללה חטיב: בחברה הערבית 40% מהתלמידים לא היו איתנו בלמידה מרחוק בגלל היעדר תשתיות ויש הבדל בין היישובים.

עבדאללה חטיב: אנחנו מחויבים לאותם תלמידים.

עבדאללה חטיב: אנחנו גם נגבש תכנית בתקופה הקרובה, במיוחד בחברה הערבית, על-מנת לצמצם את הפערים הלימודיים שנוצרו בין התלמידים שהיו בקשר בנושא של למידה מרחוק והתלמידים שלא היו בקשר.

עבדאללה חטיב: אבל אנחנו מחויבים גם למצוא פתרון לתלמידים שלא היו בקשר על-מנת להביא אותם לפחות לרמה מסוימת ולהחזיר אותם למתווה הרגיל וללמידה הרגילה.

וליד טאהא: עבדאללה, עד היום אין תכנית.

וליד טאהא: אתה אומר שבימים הקרובים תגבשו ותעבדו על תכנית.

וליד טאהא: זאת אומרת שעד עכשיו אין תכנית איך להחזיר את כל הימים האלה חוץ מתשעה הימים.

וליד טאהא: אני לא מורה ויש כאן מורות ומורים שמומחים בחינוך.

וליד טאהא: עכשיו המורים מתחילים ללמד ויש תכנית מסוימת.

וליד טאהא: מה תעשה בתשעה ימים?

וליד טאהא: מה תחזיר בתשעה הימים האלה?

וליד טאהא: אני חושב שצריך אסטרטגיה לעניין החינוך בחברה הערבית.

וליד טאהא: השאלה היא, מתי תגבש את זה בשיתוף פעולה כמובן עם הנהגת הציבור הערבי?

עבדאללה חטיב: אני לוקח את זה כמשימה אישית.

עבדאללה חטיב: אני מעריך מאוד את הפנייה ואת הרצון של ההורים בחברה הערבית, גם של המנהיגות בחברה הערבית וגם שלכם, לגשר על הפערים.

עבדאללה חטיב: אני מתחייב פה שנתחיל לגבש גם תכנית עם החומר שהתלמידים לא למדו, אם זה על-ידי הבאת התלמידים בחופשות, למידה בקבוצות קטנות, לייעד תקציבים ללימוד החומר על-מנת לגשר על הפערים.

עבדאללה חטיב: אנחנו כמשרד גם ניקח אחריות על הפערים שהצטברו בין התלמידים.

עבדאללה חטיב: אנחנו נעשה הכול על-מנת להביא את התלמידים האלה לצמצום הפערים קודם כל ביניהם וגם להחזיר להם את הנושא של חומרי למידה.

עבדאללה חטיב: עדיפות ראשונה ניתנה לתלמידים כיתות יא' ו-יב', כי לא רצינו שהם יפסידו את הבגרות.

עבדאללה חטיב: עם תלמידי כיתות א'-ג' יש לנו עוד דרך ארוכה איתם ואפשר להחזיר את החומרים האלה.

עבדאללה חטיב: הבעיה הכי קשה שהיתה לנו במשרד היא עם תלמידי יא' ו-יב' שעוד חודש וחצי נבחנים בבגרויות ואנחנו מחויבים שהתלמידים האלה ילמדו בתקופה הזאת במסגרת מרתונים ולהביא אותם לבגרויות.

עבדאללה חטיב: יש לי נתונים לגבי מיפוי שעשינו לתלמידי יב', אדוני היושב ראש.

עבדאללה חטיב: במערכת החינוך הערבית, ללא החברה הבדואית בדרום, יש 20,000 תלמידים.

עבדאללה חטיב: המנהלים דיווחו לנו ש-10,000 תלמידים שלומדים במסגרת בתי הספר, אין להם בעיה עם הזכאות לבגרות.

עבדאללה חטיב: נשארה לנו קבוצה שאנחנו צריכים לעבוד איתה באופן פרטני, 7,000 תלמידים.

עבדאללה חטיב: אותם תלמידים אנחנו הקצנו להם 8,000 שעות תגבור תוספתיות בנוסף לשעות של המורים על-מנת לתת מענה לאותם תלמידים.

עבדאללה חטיב: אנחנו רוצים להביא אותם בקבוצות קטנות במסגרת מרתונים כדי שהם יעברו את מבחני הבגרות.

עבדאללה חטיב: יש לנו אינטרס שאותם תלמידים גם יסיימו את התיכון עם בגרות בכדי לשלב אותם אחרי זה בהשכלה הגבוהה ובתעסוקה.

ניצן הורוביץ: ברור.

ניצן הורוביץ: אני רוצה לשאול את נציגת משרד הבריאות.

ניצן הורוביץ: אפרת אפללו, מנהלת המחלקה לחינוך וקידום בריאותי.

ניצן הורוביץ: חברי הכנסת, הדיון הקודם היה על המגזר החרדי והאמת שהוא היה די דומה.

ניצן הורוביץ: גם שם יש חשש גדול של ההורים לשלוח את הילדים לבתי הספר, כי הם לא סומכים על המערכת.

ניצן הורוביץ: את אמרת שצריך להרגיע, אין חשש וצריך להסביר.

ניצן הורוביץ: אולי תגידי כאן כי אני לא חושב שהמסר הזה נקלט כמו שצריך.

אפרת אפללו: למה אתה חושב?

ניצן הורוביץ: כך נראה לי.

ניצן הורוביץ: אם כל-כך מעט אנשים מגיעים לבתי הספר, אז כנראה שהם חוששים לבוא.

אפרת אפללו: אני רוצה להגיד שגם בקרב החברות שלי אני שומעת את החשש הזה.

אפרת אפללו: גם ניסיתי לחשוב תוך כדי הדיון מה תשאל אותי והגעתי למסקנה שזה הדבר שכנראה תשאל אותי.

אפרת אפללו: לצערי, אני אחזור על עצמי, למרות שנמצא איתי עמיתי גידי פרץ ממנהל תכנון אסטרטגי שעובד מול החברה הערבית באופן צמוד.

אפרת אפללו: הוא יכול לתת כמה דוגמאות.

ניצן הורוביץ: בבקשה.

ניצן הורוביץ: אם את רוצה שהוא יענה, אז בבקשה.

אפרת אפללו: אני רק אגיד בכללי שאנחנו עובדים באופן הדוק עם משרד החינוך על כל המתווים שמועברים, על כל הנקודות, על כל הדברים החשובים.

אפרת אפללו: יש בעצם אחריות משותפת של המשרדים על בריאות הילדים.

אפרת אפללו: מבחינתנו נעשה הכול כדי לשמור על זה.

אפרת אפללו: זה בעצם המסר שאני רוצה להעביר.

אפרת אפללו: כמובן חשוב מצד האוכלוסייה לשמור על ההנחיות, על המסכה, על הריחוק החברתי ועל כללי ההיגיינה.

אפרת אפללו: אני מעבירה את השרביט לגידי.

ניצן הורוביץ: עו"ס גידי פרץ, מנהל תחום צמצום פערי בריאות במשרד הבריאות.

גידי פרץ: שלום לכולם.

יוסף ג'בארין: גידי, השאלה שמעסיקה אותנו היא מה קורה בבתי הספר הערביים?

יוסף ג'בארין: זה דיון על החברה הערבית.

יוסף ג'בארין: השאלה שמטרידה מאוד את ההורים, האם באמת הם יכולים לשלוח את ילדיהם כשהם בטוחים שכל אמצעי ההיגיינה ואמצעי החיטוי קיימים?

יוסף ג'בארין: בשלב הזה חוסר האמון הוא גדול.

גידי פרץ: שלום לכולם.

גידי פרץ: חשוב לי להגיד שמשרד הבריאות, כתפיסה, מבין שהמומחיות לגבי בתי הספר היא של משרד החינוך.

גידי פרץ: הם מכירים יותר טוב מאיתנו את בתי הספר, את המבנים, את היכולות.

גידי פרץ: משרד הבריאות פרסם את ההנחיות הכלליות לכלל המשק במטרה שהמשרדים השונים יעשו את ההתאמות.

גידי פרץ: כמובן שאנחנו נמצאים ברקע, גם באופן כללי מול משרדי הממשלה וגם באופן ספציפי מול אוכלוסיות שונות, כדי לתת מענה על צרכים שאולי לא באים לידי ביטוי בהנחיות ושיש לגביהן שאלות.

גידי פרץ: לדוגמה, הנושא של אישורי בריאות כתובים ומה עושה הורה שאין לו מדפסת בבית?

גידי פרץ: יש גם דוגמאות אחרות.

גידי פרץ: באופן ספציפי לגבי המגזר הערבי, חשוב לזכור שני דברים מרכזיים.

גידי פרץ: אחד, אנחנו עדיין בתקופת רמדאן.

גידי פרץ: שניים, רק עכשיו אנחנו בתהליך יציאה ממשבר גדול ואנחנו רק ביום השני של חזרה ללימודים.

גידי פרץ: יכול להיות שזה באמת משהו שייקח זמן.

גידי פרץ: אני לא מכיר את הנתונים של החזרה לבית הספר של כלל החברה, אבל יכול להיות שזה ייקח זמן, מה גם שהתחלואה בחלק מהיישובים הערביים היא עדיין יותר גבוהה והחשש של המשפחות הוא טבעי.

גידי פרץ: אנחנו עובדים גם מול ההסברה שלנו, גם מול משרד החינוך.

גידי פרץ: בהמלצה משותפת שלנו ובעבודה עם משרד החינוך, מנהלי בתי ספר בנגב פרסומו סרטונים שמראים את בית הספר ומספרים להורים על ההכנות שנעשו בבית הספר על-מנת שההורים ירגישו יותר ביטחון.

גידי פרץ: אני חושב שמעט מוקדם להעריך.

גידי פרץ: כמובן שלא צריך להגיד שזה בסדר, כן הייתי רוצה שכל הילדים יחזרו כמה שיותר מהר ללימודים.

גידי פרץ: אנחנו לומדים את המצב, אנחנו מעריכים ונמצאים בקשר כל יום כדי לגרום לזה לקרות.

גידי פרץ: אנחנו עושים סרטונים גם עם רופאים וגם עם מפקחים ומורים וכל מי שצריך כדי להסביר להורים ולמשפחות שזה בסדר.

ניצן הורוביץ: את זה אתם עושים בערבית?

גידי פרץ: כן.

גידי פרץ: אני מדבר על ערבית.

וליד טאהא: האם מאז החזרה לבית הספר האם התגלו מקרי הידבקות בקרב התלמידים והצוותים?

גידי פרץ: זה עוד מעט מוקדם לדעת.

גידי פרץ: לוקח לנו כמה ימים להבין איפה התגלתה הדבקה ומתי היא קרתה.

גידי פרץ: אם הם רק אתמול חזרו אנחנו לא יכולים לדעת.

גידי פרץ: נדע מה קורה רק בעוד עשרה ימים או שבועיים.

ניצן הורוביץ: תודה לגידי פרץ.

ניצן הורוביץ: בואו נחזור למשרד החינוך.

ניצן הורוביץ: חברי הכנסת רצו לשאול.

אפרת אפללו: בשבוע שעבר חזרו חלק מכיתות א' עד ג'.

אפרת אפללו: כרגע לא ידוע לנו על מקרים של הדבקות בקרב ילדים.

אפרת אפללו: כמובן שאנחנו נדע בזמן אמת.

ניצן הורוביץ: בעקבות מה שדובר בוועדה על בית הספר שאין בו מים, אומר עוזר מנכ"ל משרד החינוך, שהמשרד בקשר איתם כבר מספר חודשים.

ניצן הורוביץ: הוא טוען שיש איזו הסרת אחריות מצד המועצה.

ניצן הורוביץ: רשות הבדואים חתמו להם על אישור לממן את סלילת הצינור אבל זה עוד לא בוצע.

ניצן הורוביץ: בכל אופן, אנחנו עוד נבדקו את זה.

ניצן הורוביץ: כמו כן, אני מדגיש את הנקודה שעלתה, שההעברה של התקציב של המחשבים למשרד ראש הממשלה בעיניי היא היתה שגיאה.

ניצן הורוביץ: העובדה שטרם הועברו המחשבים וטרם ניקנו, למרות שאושר הכסף.

ניצן הורוביץ: אני חושב שזה צריך לחזור למשרד החינוך כי במשרד ראש הממשלה כנראה שלא קורה עם זה הרבה.

וליד טאהא: אדוני היושב ראש, גם אם הכסף ימומש דרך תכנית מחשב לכל ילד, זה ייקח כמה חודשים.

ניצן הורוביץ: זה היה רעיון גרוע.

ניצן הורוביץ: בבקשה, ד"ר גאברין.

יוסף ג'בארין: לגבי המחשבים ואמצעי קצה מה ששמענו הוא באמת מטריד, כי בינתיים נמשכת הלמידה מרחוק.

יוסף ג'בארין: עשרות אלפי תלמידים בלי אפשרות בכלל להיות שותפים.

יוסף ג'בארין: צר לנו שעכשיו זה חוזר למשרד ראש הממשלה.

יוסף ג'בארין: אנחנו לא יודעים מה קורה אבל נלווה את זה ונבדוק.

יוסף ג'בארין: בינתיים יש שתי עתירות תלויות ועומדות בנושא הזה, גם בכלל וגם לעניין הנגב.

יוסף ג'בארין: זה מטריד.

יוסף ג'בארין: אדוני היושב ראש, אני בא מהעיר אום אל פאחם.

יוסף ג'בארין: באום אל פאחם לבד, אני יודע על 5,000 תלמידים שאין להם אמצעי קצה כדי להתחבר וללמוד.

יוסף ג'בארין: זה כמובן הרבה.

יוסף ג'בארין: בינתיים זה חודשיים וזה נמשך ולא רואים אור בקצה המנהרה.

יוסף ג'בארין: אני שמח על התהליכים ושתהיה מחלקה שתתרגם ותתאים חומרים.

יוסף ג'בארין: זה נחוץ ומתבקש ואני מקווה שהוועדה הזאת תתחיל לפעול בימים הקרובים.

יוסף ג'בארין: אנחנו מקבלים כל הזמן תלונות על פערים בנגישות החומר בשפה הערבית, לרבות חומרים חיוניים בעניין הקורונה.

יוסף ג'בארין: רציתי להפנות את תשומת לבך לעניין השכבות שכבר חזרו ללימודים, עד כיתה ג'.

יוסף ג'בארין: כרגע הרבה מההורים עוד לא שלחו את הילדים ואנחנו נמצאים בתקופת רמדאן שבועיים לפני החג.

יוסף ג'בארין: הדרישה של ההורים היתה שהלימודים מרחוק יימשכו גם בשכבה הזאת.

יוסף ג'בארין: כנראה לוקח זמן עד שההורים ישלחו את התלמידים ועד שבתי הספר יסתדרו.

יוסף ג'בארין: אמרתי בפתח הישיבה ואולי שמעת שבבתי ספר מסוימים, מגיעים רק תלמידים בודדים.

יוסף ג'בארין: לכן צריך לדאוג לכך שגם עבור השכבות שלא חזרו, שימשיכו עם הלמידה מרחוק.

יוסף ג'בארין: עבדאללה, יש ציפייה שההורים גם יקבלו הודעת הרגעה שאכן ברמה הבריאותית בתי הספר מוכנים לקלוט את התלמידים.

יוסף ג'בארין: לכן חשוב לתקשר עם ההורים, לצאת בהודעה מרגיעה כדי להכשיר את הקרקע לחזרתם של התלמידים.

יוסף ג'בארין: אני מקווה שתהיה חזרה מלאה אחרי עיד אל פיטר.

סעיד אלחרומי: עבדאללה, אני לא שמעתי תשובה ברורה לגבי הימים שהתלמידים הפסידו.

סעיד אלחרומי: אנחנו מדברים התקופה מ-15.3 עד 31.5.

סעיד אלחרומי: תוריד את חופשת האביב שזה 15 יום בערך, אז יש לך חודשיים.

סעיד אלחרומי: נטו ימים זה מעל 40 יום.

סעיד אלחרומי: חייבים לסגור חלק מיולי וגם לחשוב על השנה הבאה.

סעיד אלחרומי: למה אני אומר את זה?

סעיד אלחרומי: כי כל האופציות האחרות של שעות תגבור, זה לא יביא תועלת.

סעיד אלחרומי: אנחנו רוצים ימים רשמיים של לימודים בבית הספר בתכנית הלימודים.

סעיד אלחרומי: חשוב מאוד שהילדים לא יפספסו את תכנית הלימודים.

סעיד אלחרומי: אם יהיה צורך בתקצוב, אז אנחנו נילחם בשביל זה, הוועדה וחברי הכנסת.

סעיד אלחרומי: הממשלה אמורה לספק את התקצוב הזה.

סעיד אלחרומי: אם יש בעיה עם הסתדרות המורים, גם בנושא הזה צריך לטפל.

סעיד אלחרומי: עבדאללה ידידי, אל תלך לכיוון של שעות תגבור כי הנושא יתמסמס.

סעיד אלחרומי: אנחנו מדברים על פר יום, כמה ימים הפסידו וכמה אנחנו מפצים, נקודה.

סעיד אלחרומי: אנחנו מבקשים שעד סוף יוני תהיה התמונה ברורה.

סעיד אלחרומי: לגבי כיתות יא'-יב'.

סעיד אלחרומי: אני מורה לשעבר והכנתי לבגרויות.

סעיד אלחרומי: בדרך-כלל לקראת מרץ תלמידי יב' כבר לא בבית הספר.

סעיד אלחרומי: הם כבר במרתונים של למידה ממוקדת לבגרויות.

סעיד אלחרומי: אי-אפשר להשוות בין יא' ו-יב' לבית כיתות היסודי.

סעיד אלחרומי: אין בכלל השוואה.

סעיד אלחרומי: דבר שלישי.

סעיד אלחרומי: עבדאללה, לא שמעתי תשובה בקשר לבית ספר תל ערד.

סעיד אלחרומי: חשוב מאוד שמשרד החינוך, למרות התגובה ששמעתי מהיושב ראש, חשוב מאוד שמשרד החינוך יפתור את הסוגיה כמה שיותר מהר.

ניצן הורוביץ: לפי מה שהם אומרים זאת בעיה של המועצה.

ניצן הורוביץ: משרד החינוך דווקא פעל, זה מה שמשרד החינוך אומר.

ניצן הורוביץ: נבדוק את זה עם המועצה.

סעיד אלחרומי: היינו לפני ארבעה חודשים.

סעיד אלחרומי: יש הסכם כתוב שאני עד לו, בין ועד ההורים לבין המועצה.

סעיד אלחרומי: התחייבו תוך ארבעה חודשים למשוך את קו המים מהכביש הראשי ועדיין שום דבר לא התקדם.

סעיד אלחרומי: יש שם 500 ילדים בלי מים.

ניצן הורוביץ: אני מסכים.

וליד טאהא: אני רוצה לחדד נקודה לגבי היעדרויות תלמידים בשל חודש הרמדאן.

וליד טאהא: אמנם יש תופעה כזאת, אבל דווקא לא נכון להשליך את התופעה על ההיעדרות שיש עכשיו בגלל החזרה של א'-ג'.

וליד טאהא: דווקא בגילאים האלה הילדים הכי פחות ילדים נעדרים.

וליד טאהא: הייתי גם מנהל אגף חינוך ואני יודע.

וליד טאהא: הילדים מתחילים להיעדר מגילאי ד' ומעלה.

וליד טאהא: בכיתות א'-ג' בדרך-כלל רשמנו אחוזים גבוהים מאוד של הימצאות בבתי הספר.

וליד טאהא: אני אומר את זה כדי לומר שדווקא ההיעדרות היא בגלל הפחד של ההורים.

וליד טאהא: אנחנו צריכים לעבוד על זה, לשכנע את ההורים שאין להם מה לפחד שהילד יצא לבית הספר וילמד והוא יישאר בריא ולא יקרה לו כלום.

וליד טאהא: אנשים חוששים לשלוח את הילדים שלהם.

וליד טאהא: לא הרמדאן הוא הסיבה לגבי א'-ג'.

וליד טאהא: אני מכיר את הבעיה אבל מכיר אותה מגילאים אחרים.

ניצן הורוביץ: תודה.

ניצן הורוביץ: חבר הכנסת אוסאמה סעדי.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב ראש, לא דיברתי בסבב הקודם כי רציתי לשמוע את עבדאללה חטיב.

אוסאמה סעדי: אני מודה לחבריי בוועדת החינוך שיזמו את הדיון החשוב הזה על חזרה ללימודים בחברה הערבית.

אוסאמה סעדי: עבדאללה, אנחנו עובדים יחד ומשתפים פעולה אבל אני יצאתי היום מודאג מאוד מהדיון הזה.

אוסאמה סעדי: לא רק מעניין התשתיות ופערים בחינוך בין החברה היהודית לחברה הערבית, שאת זה ואנחנו מכירים.

וליד טאהא: תהום פעורה.

אוסאמה סעדי: תהום פעורה.

אוסאמה סעדי: אבל עכשיו הקורונה הגדילה את הפערים האלה.

אוסאמה סעדי: אנחנו מעריכים את העבודה שלך.

אוסאמה סעדי: אני מבקש ממך באופן אישי לקחת את העניין הזה לידיים.

אוסאמה סעדי: צריך לגבש אסטרטגיית יציאה מהמשבר הזה של הקורונה בחברה הערבית, שיכלול גם את עניין הפסד הלימודים בחודשיים וחצי האלה.

אוסאמה סעדי: אתמול היה דיון בוועדת קורונה על חזרה לשגרה בבתי משפט.

אוסאמה סעדי: גם שם עלה העניין של קיצור הפגרה מחודש וחצי לשבועיים על-מנת להחזיר חלק מהדיונים שנדחו.

אוסאמה סעדי: לכן אני מבקש ממך בעניין הזה שבאמת תיקח את העניינים לידיים ואנחנו סומכים עליך.

אוסאמה סעדי: לגבי כיתות יא'-יב'.

אוסאמה סעדי: למען הגילוי הנאות, הבן שלי הוא בכיתה יא' והוא מתכונן לבגרויות.

אוסאמה סעדי: אני לא יודע מה אומרים המומחים בעניין הלימודים מרחוק.

אוסאמה סעדי: אני לא חושב שזה באמת עזר.

אוסאמה סעדי: ראיתי את הבן שלי כמה פעמים שהייתי.

אוסאמה סעדי: ראיתי את התלמידים בזום, אחד הולך, אחד יוצא.

אוסאמה סעדי: אני לא חושב שאפשר להגדיר שזה לימודים כמו הלימודים הרגילים.

ניצן הורוביץ: ברור שלא.

אוסאמה סעדי: ברור שלא.

אוסאמה סעדי: עבדאללה, אמרת שמתוך 20,000 תלמידים, מנהלי בתי ספר אומרים ש-10,000 זכאים לבגרויות והם יעברו ו-10,000 צריכים תגבור ומרתונים, זה 50%.

סעיד אלחרומי: הוא דיבר רק על הצפון והמרכז.

אוסאמה סעדי: אתם לא קיימים.

אוסאמה סעדי: אפילו מים אין לכם.

אוסאמה סעדי: בשבוע שעבר שמענו את שר החינוך במליאה שאמר של-25% אין אפשרויות מבחינת תשתית להתחבר ללימודים מרחוק וגם אין להם מחשבים.

אוסאמה סעדי: זה אומר דרשני.

אוסאמה סעדי: לכן, עבדאללה, המעמסה והאתגרים כבדים מאוד, אבל אנחנו לרשותך ברשימה המשותפת בוועדת המעקב ברשויות המקומיות.

אוסאמה סעדי: צריך לזכור שכבר שבוע יש שביתה של הרשויות הערביות.

אוסאמה סעדי: זה רק מחמיר את הבעיה כי אפילו הרשויות לא דואגות להיגיינה, וחיטוי בבית הספר כי לרשויות אין דברים בסיסיים.

ניצן הורוביץ: חברת הכנסת היבה יזבק.

היבה יזבק: עבדאללה, אנחנו באמת מעריכים את כל המאמצים שאתם עושים בייחוד בתקופה מאוד עמוסה ומאוד משברית זאת.

היבה יזבק: אבל, אני מצטרפת לדברים של חבריי שלא קיבלנו תשובות מספקות בקשר להשלמת חומרי הלימוד שהתלמידים פספסו.

היבה יזבק: אני העליתי גם את הנושא של התמיכה והסיוע הרגשי ופיתוח מערך סיוע רגשי לתלמידים שחזרו לבתי הספר.

ניצן הורוביץ: הוא התייחס.

ניצן הורוביץ: הוא אמר שיש להם ערכה שהם שלחו.

היבה יזבק: כן, אבל השאלה עד כמה זה מיושם.

היבה יזבק: איך הם מתכוונים ליישם זאת?

היבה יזבק: אני רוצה לפנות לנציגים של משרד הבריאות.

היבה יזבק: אני רוצה להבין איך הם פועלים ברמת המיקרו כדי לפקח על קיום ההנחיות שלהם בתוך בתי הספר שהם כה צפופים וגדולים ויש בהם ילדים קטנים.

היבה יזבק: אם אנחנו באמת רוצים שההורים יירגעו מההנחיות של משרד החינוך ומשרד הבריאות אז אנחנו צריכים לצאת מכאן עם תחושה שהעניינים בשליטה.

היבה יזבק: עניינים בשליטה זה אומר שמשרד הבריאות וגם משרד החינוך יכולים לתת לנו אינפורמציה גם ברמת המיקרו ולא רק ברמת המאקרו.

היבה יזבק: אני שואלת שוב את הנציגים של משרד הבריאות, איך ברמת המיקרו הם יכולים לפקח על קיום ההנחיות בכל בית ספר ובית ספר?

היבה יזבק: צריך לזכור שהרשויות המקומיות הערביות הן בשביתה אז אין מי שיפקח על זה שקיימים חומרי היגיינה וחיטוי.

היבה יזבק: מצד שני, כמו שאמרתי בהתחלה, זה הכול תלוי בכוונות המאוד טובות של המנהלים של כל בית ספר ובית ספר.

ניצן הורוביץ: זה נכון.

היבה יזבק: אז אם רוצים להרגיע את ההורים, אז בבקשה שיוצאו הנחיות מפורטות בעניין ושגם אנחנו נקבל תשובות מפורטות ומספקות, כדי שנוכל לתת להורים המאוד מודאגים בימים אלה.

ניצן הורוביץ: תכף נשמע את עבדאללה ממשרד הבריאות.

ניצן הורוביץ: לפני זה, אני רוצה לאפשר למוחסן אלקרינאווי ממועצת התלמידים הארצית.

מוחסן אלקרינאווי: ברצוני לדבר על הנושא המדובר ביותר בכל מערכת החינוך בעולם כולו והוא למידה מרחוק.

מוחסן אלקרינאווי: זה נושא שמדאיג הורים רבים, תלמידים ומורים.

מוחסן אלקרינאווי: אני אתייחס לנושא מהפרספקטיבה של תלמיד בדואי, בזווית ראייה של אימא בחברה הבדואית.

מוחסן אלקרינאווי: כתלמיד יב' שאוטוטו מסיים את לימודיי בבית הספר נותרו לי מספר בחינות בגרות על-מנת שאוכל לקבל את תעודת הבגרות שלי.

מוחסן אלקרינאווי: אני מודאג ומוטרד מאוד מנושא של למידה מרחוק.

מוחסן אלקרינאווי: אני וגם חבריי בכיתה ובבתי הספר מאוד רוצים להצליח ולקבל ציונים טובים על-מנת שנוכל להיות מובילים במדינה ונוכל להמשיך ללימודים אקדמיים.

מוחסן אלקרינאווי: הנושא של למידה מרחוק מטריד אותי ואפילו נותן לי הרגשת חוסר ביטחון להצלחה, פחד שלא אוכל להוציא את המיטב שאני יכול.

מוחסן אלקרינאווי: פחד שלא אוכל לתרגם את יכולותיי בבחינה חיצונית שתתקיים בסוף הלמידה מרחוק.

מוחסן אלקרינאווי: בלמידה מרחוק לא שומרים קשר עין רציף בין המורה לתלמיד.

מוחסן אלקרינאווי: בלמידה מרחוק המורה לא ניגש אלי ובודק האם ההבנה שלי לחומר נכונה או לא.

מוחסן אלקרינאווי: גם המורים בחברה שלי מוטרדים מהנושא מפני שרוב האנשים בעיר שלי הן ממצב סוציו-אקונומי נמוך.

מוחסן אלקרינאווי: משפחות רבות הן ללא מחשב בבית ופעמים רבות, אם יש מחשב, אז הוא לא מחובר לתשתית לאינטרנט.

מוחסן אלקרינאווי: יש משפחות מרובות ילדים שבהן גם אם יש מחשב והוא מחובר לאינטרנט, בלתי אפשרי לכל הילדים להשתמש במחשב.

מוחסן אלקרינאווי: כל אם וכל אב ואפילו למורים שלנו אכפת מההצלחה שלנו.

מוחסן אלקרינאווי: לא אשכח לציין שבכל בית ספר תיכון בעיר שלי יש תלמידים שמגיעים מכפרים לא מוכרים, שהמצב שלהם היום לא מעורר קנאה אצל אף אחד.

מוחסן אלקרינאווי: היישובים שלהם לא מחוברים לתשתיות מים וחשמל אז איזו למידה מרחוק תעזור לאותם תלמידים שהם חלק מהחברה הישראלית?

מוחסן אלקרינאווי: אני אציין גם את הנושא של הכיתות השייכות לאגף שח"ר כמו מב"ר, אתגר, אומץ וכדומה.

מוחסן אלקרינאווי: בכיתות אלה, נוסף על המצב הסוציו-אקונומי של התלמידים יש גם בעיה של מוטיבציה.

מוחסן אלקרינאווי: ילדים אלה בקושי מחזיקים בכיתות ועל אף הפיצולים שיש בכיתות תמיד נוצרת הבעיה של חוסר ריכוז.

מוחסן אלקרינאווי: אני מתאר לעצמי שמצב של למידה מרחוק רק יחמיר את הבעיה.

מוחסן אלקרינאווי: אני רוצה לאחל לכולם בריאות ושנחזור לשגרה כמה שיותר מהר.

ניצן הורוביץ: אתה מרהט, נכון?

מוחסן אלקרינאווי: כן.

ניצן הורוביץ: איך מבחינת הכיתה שלך?

ניצן הורוביץ: ספר עליך, מה קורה ממש עכשיו?

מוחסן אלקרינאווי: אני עכשיו בכיתה יב'.

מוחסן אלקרינאווי: אני מפחד על העתיד שלי ועל הבגרות שלי.

ניצן הורוביץ: אני בטוח שאתה תצליח.

ניצן הורוביץ: נראה לי שאתה אחד שלא תהיה לו בעיה.

ניצן הורוביץ: אתה תהיה בסדר.

ניצן הורוביץ: אתם חזרתם ללמוד פיזית בכיתות?

מוחסן אלקרינאווי: כן, אנחנו חזרנו ללמוד אבל פה יש פחד.

מוחסן אלקרינאווי: לכל תלמיד יש פחד שהוא לא יצליח.

ניצן הורוביץ: תודה לך.

ניצן הורוביץ: חזרה אליך עבדאללה.

ניצן הורוביץ: אנחנו נתכנס לקראת סיכום אז תתייחס לדברים שחברי הכנסת העלו.

עבדאללה חטיב: אדוני היושב ראש, אני רוצה להודות לך ולחברי הכנסת הערביים.

עבדאללה חטיב: אין ספק שממשקי העבודה בינינו לבין חברי הכנסת הערביים, שמנסים לקדם תהליכים בתוך החברה הערבית למען קידום החברה הערבית, אני חושב שזה צעד מאוד מבורך.

עבדאללה חטיב: כנ"ל ועד ההורים הארצי בחברה הערבית, שאני מאוד מעריך את העבודה של אחמד והצוות שלו וגם של שרף.

עבדאללה חטיב: אדוני היושב ראש, רשמתי את ההערות.

עבדאללה חטיב: לגבי הנושא של ימי הלימוד, זאת סוגיה שאני צריך להעביר אותה למנכ"ל.

עבדאללה חטיב: זאת סוגיה שאני לא מחליט בה.

עבדאללה חטיב: מי כמוך יודע, אדוני היושב ראש, שיש פה גם את הסתדרות המורים, יש את האוצר.

ניצן הורוביץ: אנחנו יודעים, מכירים את הנושא.

עבדאללה חטיב: בהתחלה המנכ"ל דיבר על-כך שאנחנו מוכנים לעבוד כל חופשת הקיץ וכל חודש יולי על-מנת להחזיר לתלמידים.

עבדאללה חטיב: הדבר הזה לא התאפשר ויש משא ומתן גם עם האוצר ועם הסתדרות המורים.

ניצן הורוביץ: פה יש נקודה מיוחדת.

ניצן הורוביץ: אני מכיר את הסיפור של ה-9 ימים עם הסתדרות המורים.

ניצן הורוביץ: אם אנחנו אומרים שלפי הנתונים בחברה הערבית היה הפסד לימודים יותר גדול בגלל הבעיות של הלימוד מרחוק, פה נדרש יותר מה-9 ימים הרגילים במערכת הכללית.

ניצן הורוביץ: הבנו שיש פה בעיה מיוחדת.

ניצן הורוביץ: זה לא אותו דבר בכל מקום.

ניצן הורוביץ: פה צריך יותר לתת, אין מה לעשות.

ניצן הורוביץ: ה-9 ימים שיפה נתנה, פה יהיה צריך לתת יותר, זה ברור.

עבדאללה חטיב: אדוני היושב ראש, אני מוכן לקחת את ההערות שלכם.

עבדאללה חטיב: צריך להגיד, אדוני היושב ראש, שאנחנו צריכים להפעיל במסגרת החופש הגדול גם בתי ספר של החופש הגדול, שהם ייעודיים לתלמידי כיתות א'-ג'.

עבדאללה חטיב: כלומר, בחופשת הקיץ יש הרבה הפעלות של תלמידים חוץ מהנושא של למידה.

עבדאללה חטיב: יש בתי הספר של החופש הגדול שאנחנו רוצים להמשיך להפעיל.

עבדאללה חטיב: רשמתי את ההערות של כלל חברי הכנסת.

עבדאללה חטיב: אני חושב שאנחנו נתחיל בנושא של סרטוני הסברה להורים בשפה הערבית, באמצעות מומחים במשרד שמסייעים לנו רבות בכל מה שקשור לנושא של החזרת התלמידים למערכת החינוך.

עבדאללה חטיב: אני קורא, אדוני היושב ראש, לסייע לנו לסיים את השביתה של ראשי הרשויות הערביות.

עבדאללה חטיב: אני חושב שחלק מהבקשות של ראשי הרשויות הערביות ששובתים הן מוצדקות.

עבדאללה חטיב: אני מבקש את התערבותך על מנת לסיים את השביתה הזאת כדי לאפשר את ההכנה של בתי הספר.

עבדאללה חטיב: היום אני עובד אישית מול המחוזות ואל מול מנהלי מוסדות החינוך.

עבדאללה חטיב: אנחנו מבקשים מהמנהלים להעמיד את כל האמצעים והתקציבים שקיימים בבתי הספר לטובת כל מה שקשור לאמצעי היגיינה לתלמידים.

עבדאללה חטיב: לגבי הודעות להורים.

עבדאללה חטיב: אני לוקח את ההערה של חברי הכנסת.

עבדאללה חטיב: אני גם לוקח על עצמי אחריות לגבש תכנית מה אפשר לעשות אחרת עם תלמידי החברה הערבית על-מנת לצמצם את הפערים.

ניצן הורוביץ: תודה רבה לך.

ניצן הורוביץ: אני שמח על הגישה הזאת שלך.

ניצן הורוביץ: תודה לחברי הכנסת.

אפרת אפללו: סליחה, אפשר להתייחס לדבריה של חברת הכנסת יזבק לגבי הפיקוח של משרד הבריאות?

ניצן הורוביץ: כן.

ניצן הורוביץ: היא שאלה איך אתם מפקחים שבאמת בפועל בבתי הספר שומרים על ההוראות שלכם.

ניצן הורוביץ: מי בא לבדוק שעושים את זה?

אפרת אפללו: חשוב לי להסביר שמשרד החינוך מוציא את ההנחיות ואנחנו בעצם מייעצים.

אפרת אפללו: יש חובת התייעצות עם משרד הבריאות בנושאים המקצועיים.

אפרת אפללו: זאת אומרת שבסופו של דבר בשטח, כמו שמשרד הבריאות לא אחראי על אכיפה בהרבה מאוד תחומים, אם זה השלטון המקומי, אם זה משרדי ממשלה אחרים, אם זה המשרד לביטחון פנים, אז אנחנו בעצם מייעצים מקצועיים.

אפרת אפללו: כן יש לנו בבתי הספר את האחריות המפקחות משירותי בריאות התלמיד.

אפרת אפללו: הן מרכזיות את כל הנושא של חיסונים, חינוך לבריאות בבתי ספר בשגרה.

אפרת אפללו: בתקופה הזאת ייעדנו אותן להטמיע את הנהלים.

אפרת אפללו: להטמיע ולהבין את הרציונל של הנהלים.

אפרת אפללו: זה לא פיקוח כמו שחברת הכנסת ביקשה או שאלה.

אפרת אפללו: אנחנו לא מפקחים.

אפרת אפללו: אנחנו לא עוברים ובודקים מה קורה במיקרו בבתי הספר.

אפרת אפללו: אתם יודעים שמבחינת כוח אדם ומבחינת הרציונל, זה לא התפקיד של משרד הבריאות.

אפרת אפללו: לנו יש הרבה מאוד פיקוחים אחרים שאנחנו צריכים לעשות.

אפרת אפללו: אנחנו כן מאוד עוזרים להסביר ולהטמיע את כל הנהלים ואת הרציונל שלהם על-מנת שיהיה יותר קל ליישם אותם בשטח.

ניצן הורוביץ: תודה לך אפרת.

ניצן הורוביץ: אני רוצה להגיד שתי הערות לסיום.

ניצן הורוביץ: לא יכול להיות שיהיה בית ספר במדינה בלי מים.

ניצן הורוביץ: מה זה הדבר הזה בית ספר בלי מים?

יוסף ג'בארין: ומדברים על היגיינה.

ניצן הורוביץ: אין גם מה להסביר, אני חושב שזה ברור, מה גם שאני מבין שהבעיה הזאת קיימת כמה חודשים.

ניצן הורוביץ: זאת שערורייה הדבר הזה.

ניצן הורוביץ: זה גם לא קשור לקורונה, זה עוד היה לפני הקורונה.

ניצן הורוביץ: אנחנו נבדוק את זה מול המועצה ומשרד החינוך, מי אישר למי ולמה לא העבירו את המים?

ניצן הורוביץ: לא יכול להיות דבר כזה.

ניצן הורוביץ: גם בעניין המחשבים, הנתונים ידועים, נערך מיפוי, יש כסף.

ניצן הורוביץ: אנחנו יודעים שנצטרך את העסק הזה לעוד הרבה זמן גם כשלא תהיה המחלה.

ניצן הורוביץ: אני לא מבין למה אי-אפשר לקדם את עניין המחשבים.

ניצן הורוביץ: זה לא מסובך.

ניצן הורוביץ: הציוד די קיים.

ניצן הורוביץ: סך הכול זה נראה לי עניין בירוקרטי שתקוע.

ניצן הורוביץ: לדעתי זאת היתה שגיאה להעביר את זה למשרד ראש הממשלה לתכנית "מחשב לכל תלמיד".

ניצן הורוביץ: צריך להחזיר את זה למשרד הבריאות.

ניצן הורוביץ: גם בעניין הזה נבדוק ונביא תשובות בשבוע הבא.

וליד טאהא: מחשב לכל ילד היא תכנית שמחייבת מצ'ינג של הרשויות.

וליד טאהא: במצב של הרשויות שלנו היום אף רשות לא תשלם שקל.

וליד טאהא: זאת אומרת, היא לא תרצה לבוא לתכנית.

ניצן הורוביץ: זה לא היה מתאים לתכנית הזאת.

ניצן הורוביץ: היה צריך להביא את הציוד ולתת להם שיקנו.

וליד טאהא: באמצעות הרווחה ובתי הספר.

ניצן הורוביץ: אני חושב שנעשתה טעות.

ניצן הורוביץ: חבל, 44,000 מחשבים.

ניצן הורוביץ: חבל על זה וחבל על הילדים שהפסידו.

ניצן הורוביץ: זה משהו שאפשר היה לפתור אותו וסתם תקוע בגלל בירוקרטיה.

ניצן הורוביץ: ננסה לעזור בעניין הזה.

ניצן הורוביץ: תודה רבה לכולם.

קריאה: אם אפשר מילה, אדוני היושב ראש.

קריאה: אם אתה שם לב, אדוני היושב ראש, מדברים על חינוך בחברה הבדואית.

קריאה: עבדאללה מייצג את החינוך והוא מביא נתונים לגבי החברה הערבית.

קריאה: אני חושב שאנחנו נמצאים במצב של חרום.

קריאה: אני ממליץ ואני מבקש שיוקם פורום של כל הצדדים המקצועיים, ועדת החינוך, ועדת המעקב בחברה הערבתי, ועד ההורים, חברי הכנסת, משרד החינוך, כדי שיהיה פורום אמיתי ורציני שיעמוד ביחד על זה לעבור את מצב החרום הזה.

קריאה: כל אחד מדבר עם צד אחר.

קריאה: אני חושב שבמשרד החינוך, מי שמנהל את החינוך בחברה הבדואית, מוחמד דש, הוא צריך לתת נתונים על מה שקורה שם.

ניצן הורוביץ: זאת נקודה טובה.

ניצן הורוביץ: אני אנסה לקבל.

ניצן הורוביץ: לא ידעתי שזה מופרד.

ניצן הורוביץ: תודה רבה, הישיבה נעולה.