ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 2, 2020-06-01 10:00

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוקר טוב לכולם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברוכים הבאים לוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מאוד שמחה לפתוח את דיוני הוועדה הזאת בכנסת ה-23.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה דיון ראשון, הוא קצת חגיגי, אז תרשו לי להקדים לנושא של היום כמה מילות פתיחה אישיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ראשונים אני רוצה לברך את חברי הוועדה, שאני מקווה שיגיעו לכאן במהלך הבוקר הזה, אני יודעת שיש כמה דיונים במקביל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נבלה פה הרבה שעות ביחד ואני מקווה מאוד לעבודה משותפת, טובה ופרודוקטיבית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לכשעצמי זו זכות עצומה ואחריות ענקית לעמוד בראש ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שזו אחת הוועדות הגדולות, המשמעותיות והמשפיעות ביותר בכנסת ישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמו שאמרתי ביום רביעי אחרי ההצבעה על המינוי שלי, אני נכנסת לתפקיד החשוב הזה בענווה גדולה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לי הרבה מה ללמוד ואני מבטיחה למלא את התפקיד במחויבות, שקיפות ובתחושת שליחות לטובת כלל הציבור של מדינת ישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את השבועיים האחרונים הקדשתי להיכרות עם צוותי הוועדה והם רבים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הכרתי גברים נשים ידענים, רבי ניסיון, אני מחכה בקוצר רוח לעבודה המשותפת שלי אתכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לצדי המנהלת לאה ותומר היועץ המשפטי וכמובן שיש עוד רבים, לא אמנה את כולם, אבל ביחד נוכל להוביל מהלכים חשובים, גם של יוזמות וגם של חקיקה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמה מילים עקרוניות לגבי עבודת הוועדה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני באמת מצפה ואעשה הכול כדי שהוועדה הזאת תפעל בצורה עניינית, סדורה, שקופה, עקבית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שנוכל לעשות ביחד שיתוף פעולה חוצה מפלגות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש פה כל כך הרבה נושאים שהם באינטרס המשותף של כולנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חשוב להתמקד ולעבוד במה שמשותף ולא במה שמפריד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נעסוק בנושאים שמשפיעים על מיליוני אזרחי ישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נעשה את זה כשליחים, תמורת אלה שלא יכולים להשמיע את קולם ואנחנו נהיה הנציגים שלהם כאן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למדתי עד כמה רחבה מוטת הכנפיים של הוועדה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמה נושאים עומדים לפתחה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נדון בכל מה שיגיע לוועדה הזאת ברצינות, במקצועיות הגבוהה ביותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברי הוועדה מוזמנים כמובן להציע ולהיות מעורבים ככל האפשר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תגלו שמבחינתי איפה שאפשר לעבוד כצוות לטובת הכלל, תמיד אעדיף את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם אם יש מחלוקות, אני מקווה שנעשה את זה בלי התלהמות, כי אתם יודעים שזו לא דרכי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמו שאתם יכולים לנחש, הוועדה שבראשותי תיתן לנושא הסביבתי דגש גדול בפעילות ובעשייה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משבר הקורונה שאנחנו עדיין תחת ההשפעה שלו אמור לשמש לנו תמרור אזהרה למשבר הגדול יותר שמאיים על האנושות והוא משבר אקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו חייבים לילדים שלנו, לעתיד שלהם לעסוק בנושא ולקדם אותו למקום הראוי לו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נעשה את זה בכל הכוח ולראייה בחרתי שנפתח בזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בנוסף, חשוב לי להגיד כאן ועכשיו שאני מתכוונת להשתמש בוועדה כמנוף לשינוי נדרש שישנה את הדרך בה המדינה הנהדרת הזו נראית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': "ישראל נקיה" יהיה פרויקט הדגל שלי ונתחיל לעסוק בזה כבר מחר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מטיילת הרבה בארץ, אני אוהבת את הארץ הזו ואני אוהבת גם לראות אותה דרך הרגלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני נחרדת בכל פעם מהתמונות שכולנו ראינו בתקופה האחרונה, איך שהציבור יצא החוצה, עלו תמונות של טבע מטונף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא יודעת מה זה עושה לכם, אבל אותי זה מחריד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נטפל בזה בעקביות ובנחישות על מנת לעשות שינוי במדינה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מלבד זה גם צער בעלי חיים יהיה אחד מהנושאים שננסה לקדם כאן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כי צריך שינוי והגיע הזמן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מציעה להשאיר את הציניות בחוץ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם נאמין שבאנו לעשות טוב, אני מאמינה שנעשה טוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היום אנחנו עושים את הצעד הראשון ואני מאחלת לכולנו בהצלחה.

ג'אבר עסאקלה: אני מברך אותך על התפקיד החדש.

ג'אבר עסאקלה: אני תולה תקווה בשני תחומים בעיקר: תחום איכות הסביבה ותחום תכנון ובניה.

ג'אבר עסאקלה: גם בתחום הסביבה בחברה הערבית יש לנו בעיות מאוד קשות, אני יודע שהיית בסיורים, אני יודע שטיפלת ואת עדיין מטפלת בעניין הטורבינות ברמת הגולן שיש שם סיפור מאוד קשה.

ג'אבר עסאקלה: התחום השני הוא תחום התכנון והבנייה.

ג'אבר עסאקלה: אני מדבר על חוק קמיניץ והצורך להקפיא או לבטל אותו.

ג'אבר עסאקלה: אנחנו מדברים על מחסור גדול בדירות לזוגות צעירים בחברה הערבית.

ג'אבר עסאקלה: אנחנו מדברים על בעיות שטחי שיפוט, מחסור בתכניות מתאר ועוד.

ג'אבר עסאקלה: אני מאמין שאתך, בוועדה הזאת , נוכל לטפל בנושאים האלה באופן מקצועי ובאופן הוגן, שהחתירה שלנו תהיה לשוויון לכל אזרחי המדינה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת רם בן ברק.

רם בן ברק: לאחל לך בהצלחה ולהבטיח לך שתמצאי כאן שותפים נאמנים, לא משנה מאיזה מפלגה, כי המטרות הן מטרות חשובות.

רם בן ברק: אני מצטרף לידידי לגבי חוק קמיניץ, איך לבחון אותו.

רם בן ברק: לדעתי לא לבטל אותו אלא לבחון אותו מחדש ולראות איך אפשר להקפיא אותו בשלב ראשון, לעשות את התכניות הנכונות למגזר הערבי בעיקר ולא רק, כדי שיאפשר להם להתרחב ולבנות בצורה חוקית ורק אחרי זה לעבור לאכיפה, כמו שדברנו בוועדות.

רם בן ברק: נושא נוסף שהגשתי הצעת חוק, זה נושא הותמ"לים.

רם בן ברק: רוצים להאריך את הותמ"ל באופן אוטומטי ולדעתי זו טעות.

רם בן ברק: הותמ"ל פגע מאוד בשטחים הפתוחים ובתכנון הלא מספיק מתחשב בסביבה.

רם בן ברק: צריך שמהוועדה הזאת תצא קריאה לעצור את הותמ"ל.

רם בן ברק: הוא היה לארבע שנים, האריכו אותו לשנה, אין סיבה להאריך עוד.

רם בן ברק: צריך לחזור לתכנון שנותן דגש לכל בעלי העניין, הסביבה התחבורה, כולם.

ג'אבר עסאקלה: תחום נוסף שאנחנו חייבים לטפל בו במידיות, הרשויות המקומיות חלקן נמצאות עדיין בשביתה, חלקן יצאו בשביתה, כל הסיפור של תקציבי רשויות מקומיות זה סיפור שמאוד מעסיק אותנו ואני מקווה שוועדת הפנים תדחוף לפתרונות בנושא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נצלול לדיון של היום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ההיסטוריה מלמדת אותנו שבזמני משבר, רעיונות שלפעמים הופכים להיות בלתי אפשריים הופכים להיות אפשריים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תראו איך שינינו את דרכנו כשהתברר שאנחנו חייבים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מסתבר שאנחנו יכולים לעשות שינויים ודי בקלות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לכן דווקא עכשיו, כמו שקרה אחרי מלחמת העולם השנייה, כולם זוכרים את ה"ניו דיל", אני יודעת שגם המושג "גרין ניו דיל" שגור, זה בהחלט משהו שיכול לקרות עכשיו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה צריך להיות הכיוון שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חשוב שמה שעברנו עד עכשיו במשבר הקורונה יכול להיות מנוף לאימוץ מדיניות כלכלית שלוקחת בחשבון גם את סוגיית האקלים ושבתכניות השיקום ייכנס גם השיקול הסביבתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חשוב לזכור שאסור שהמשבר הזה ייקח אותנו אחורה, אלא קדימה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ראשון הדוברים שלנו היום הוא איש שאני באופן אישי מאוד מצטערת שהוא לא אתנו כאן כחבר כנסת, אבל העשייה שלו ממש לא נגמרה ואני ממש שמחה שהוא אתנו כאן היום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שלום לחבר הכנסת לשעבר ד"ר דב חנין.

דב חנין: שלום לכולם.

דב חנין: ממש מרגש להיות בישיבה הזאת.

דב חנין: אפילו אני, שעזבתי את הכנסת בלב שלם, מרגיש קצת טעם של להיות שם אתך היום בישיבה ולהיות חלק מהעבודה שאני בטוח שתעשי אותה בצורה מעולה בוועדת הפנים והגנת הסביבה.

דב חנין: אכן ועדה מאוד חשובה של הכנסת.

דב חנין: אני מאוד שמח, חברת הכנסת חיימוביץ', שלקחת על עצמך להוביל את הוועדה.

דב חנין: אני חושב שזו הזדמנות גדולה לכנסת, לוועדה ולנושאים הרבים שתיארת בפתיחת הדיון.

דב חנין: הזדמנות גדולה לעשות דברים משמעותיים.

דב חנין: אני רוצה גם לחזור ולברך את הצוות הנפלא של הוועדה, שהייתה לי הזכות לעבוד אתם הרבה שנים.

דב חנין: מאוד סמלי מבחינתי, שבחרת להתחיל את עבודת הוועדה דווקא עם הנושא הזה.

דב חנין: יש כאן חיבור של הדחוף עם החשוב.

דב חנין: משבר הקורונה הוא מאוד דחוף והשאלות הסביבתיות, האתגרים הסביבתיים, המשבר הסביבתי, משבר האקלים הוא בוודאי אחד המופעים המרכזיים של המשבר הזה, מאוד מאוד חשוב וקריטי.

דב חנין: מתעוררת שאלה, מה למדנו ממשבר הקורונה?

דב חנין: האם באמת למדנו כחברה?

דב חנין: האם הסקנו את הלקחים?

דב חנין: האם הבנו מה קורה מסביבנו ואתנו בתקופות של משבר ובכלל בחיים שלנו?

דב חנין: המשבר הזה, כמו שאמרת גברתי יושבת הראש, מייצר גם סכנות גדולות, כי החלטות שתתקבלנה עכשיו יכולות ללוות אותנו שנים רבות ואם הן תהיינה החלטות לא נכונות, אנחנו נשלם את המחיר עוד הרבה שנים.

דב חנין: אבל המשבר הזה מייצר גם הזדמנויות גדולות וכאן לכנסת יש תפקיד קריטי.

דב חנין: הכנסת היא הגוף שיכול להציע את החשיבה הרחבה.

דב חנין: הוא יכול להציע את החשיבה העמוקה.

דב חנין: הוא יכול להציע למקבלי החלטות ולשרי הממשלה שיתוף פעולה ושותפות בקידום השינוי.

דב חנין: כמו שאמרת, יש לנו הרבה מה ללמוד ממה שקורה בעולם.

דב חנין: באירופה, רעיונות של חילוץ ירוק נעשים מאוד מרכזיים בין כל המהלכים הכלכליים והחברתיים שמתרחשים עכשיו, יש הרבה ממה ללמוד.

דב חנין: גם מאוד שמחתי לשמוע שהשרה החדשה להגנת הסביבה בחרה להתחיל את הכהונה שלה עם אמירה בתחום הזה, זו אמירה חשובה, צריך לברך עליה וצריך ליצור שיתוף פעולה יחד עם המשרד להגנת הסביבה בתחום הזה.

דב חנין: במיוחד צריך ליצור שיתוף פעולה עם הכוח האדיר שנמצא בחברה האזרחית.

דב חנין: אני רואה את הדמויות שנמצאות אתנו היום בדיון, אני מכיר את העבודה העצומה שנעשית היום במעגלים שונים בתנועה הסביבתית ומסביב לתנועה הסביבתית סביב הרעיונות האלה של שינוי ירוק, של חילוץ ירוק, של חיבור שבין פתרונות למשבר הקורונה לבין פתרונות סביבתיים ארוכי טווח.

דב חנין: זה חיבור מאוד משמעותי ומאוד טוב שהכוחות האלה נמצאים כאן.

דב חנין: אני שמח לראות גם את נציגי משרדי הממשלה, אני מקווה שירשמו היטב את הרעיונות שיועלו בדיון וימצאו דרך ליישם אותם.

דב חנין: רעיונות בתחום של ביטחון תזונתי, חקלאות סביבתית, אנרגיה ירוקה והתייעלות אנרגטית.

דב חנין: שחרור מהרכב הפרטי, חזרה להליכה ברגל, אופניים, תחבורה ציבורית, עבודה מרחוק.

דב חנין: כל הדברים האלה שראינו שהם אפשריים.

דב חנין: תכנון של העיר, היחסים שלנו עם הטבע, כל הסוגיות האלה מונחות על שולחננו ומתוך היכרות עם העבודה שנעשית אני בטוח שיהיו כאן המון רעיונות חשובים ומעניינים ואני מאחל לכולנו ישיבה מוצלחת ולך, גברתי יושבת הראש ולכל חברי הכנסת, כהונה מוצלחת והרבה בשורות ירוקות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצטרפו אלינו חברי הכנסת קרן ברק וחבר הכנסת איתן גינסבורג.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לפני שנצלול לעומק הנושא, ננסה להבין מה נעשה בעולם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ד"ר אור קרסין, אם אפשר סקירה קצרה של דוגמאות מהעולם על תכניות יציאה מהקורונה, חיוביות ושליליות.

אור קרסין: ראשית, גברתי יושבת הראש, אני רוצה לברך אותך ולהצטרף לדבריו החמים של דב חנין, אותך ואת חברי הוועדה.

אור קרסין: איחולי הצלחה רבה כי הצלחת

אור קרסין: כם הצלחתנו והצלחת הסביבה בכלל כך שבהחלט אנחנו מקווים שהקדנציה הזו תהיה פורייה ואין סיבה לחשוב אחרת.

אור קרסין: בקשו ממני לתת סקירה קצרה על המתרחש בעולם לגבי הרגולציה הסביבתית והפעילות המשילותית ובחרתי להתמקד בשני אזורים גיאוגרפים שמאוד משפיעים עלינו ושניהם מושכים לכיוונים שונים ומנוגדים ביותר: ארצות הברית של אמריקה והאיחוד האירופי, על 27 המדינות שלו.

אור קרסין: אולי נתחיל, כדי לסיים בנימה האופטימית עם האיחוד האירופי, נתחיל עם הדוגמה האמריקאית, שלצערנו מלמדת שמה שהיה הוא שיהיה.

אור קרסין: למעשה בממשל טרמאפ הנוכחי ישנם כ-66 דברי רגולציה סביבתית שעד היום בוטלו, או שההגנות שניתנו בהם הוחלשו והתקופה הזו של הקורונה היוותה הזדמנות נוספת להאיץ את התהליכים הללו.

אור קרסין: למעשה, כמעט 100 דברי רגולציה נמצאים תחת איום ויש עדיין רשימה ארוכה של פריטים רגולטורים שנועדו להגן על הסביבה ועל בריאות הציבור, שנמצאים בתהליכי ביטול.

אור קרסין: מתוך הרשימה הזו שקשה להיכנס לפירוט שלה אפשר לתת לפחות שני נתונים מעניינים, 19 פריטים רגולטורים עוסקים בהגנה על האוויר ומניעת זיהום אוויר ו-12 עוסקים בכל הנושא של קידוחים, תעשיית הנפט ותעשיית פצלי השמן, הקלות לתעשיות הללו.

אור קרסין: בעצם אנחנו רואים את התהליכים האלה כתהליכים שמתמשכים על פני הקדנציה הזו והואצו בתקופת הקורונה.

אור קרסין: אחת הדוגמאות הבולטות היא המזכר שיצא מה-EPA שתחולתו החלה במחצית מרץ והמזכר הזה בעצם ביקש להפחית את תהליכי האכיפה והפיקוח שמבצע EPA כנגד מפעלים בתעשיות ומקל עליהם בדרישות, גם בדרישות הדיווח וגם בדרישות הציות.

אור קרסין: לא בהיבטים הפליליים, לא כאשר ההפרות מהוות עבירה פלילית על פי החוק האמריקאי הפדרלי, אלא כאשר הם מהוות הפרה מנהלית.

אור קרסין: מרבית החקיקה בארצות הברית, הסביבתית, כמו גם אצלנו בשנים האחרונות, הפכה להיות חקיקה מנהלית לכן יש כאן מקור מאוד משמעותי לדאגה.

אור קרסין: מצד שני, גם באיחוד האירופי אנחנו מקווים לראות שהאיחוד ממשיך בדרך שאותה התווה מעט לפני המשבר.

אור קרסין: ה"גרין דיל" לא ה"גרין ניו דיל", חשוב לתקן, ה"גרין דיל" הוא בעצם מסמך מדיניות מכונן שהאיחוד הגדיר אותו כמעורר מפנה רחב בכלכלה עם יעד להגיע לאפס פליטות נטו של האיחוד ב-2050.

אור קרסין: תוך ליווי ושינויים מעמיקים בכלכלה, התשתיות של האיחוד האירופי.

אור קרסין: התכנית הזאת בעצם ממשיכה להיות במוקד הדיון כרגע, גם במועצת שרי אירופה וגם בנציבות האיחוד האירופי, כשנשיאת האיחוד פון דר ליין הכריזה שהיא מתכוונת לממש את התכנית הזו כחלק מתכנית החילוץ של אירופה ואת עיקריה לבצע במסגרת המענקים, ההלוואות שמתגבשות ממש בימים אלה על ידי האיחוד במענה למשבר של העסקים.

אור קרסין: עוד סימן חיובי שהתרחש לאחרונה הוא הניסיון של התעשייה להביא לאיזשהו שחרור בדרישות של ה-ETS, תכנית הסחר בפליטות גזי חממה שקיימת באיחוד האירופי, שמהווה את המנגנון העיקרי להפחתת פליטות גם בדרך של החזרת הרישיונות וגם באמצעות הדיווח ולמעשה הדרישות להפחתה או לדחייה של חלק מחובות הדיווח לא התקבלה והתכנית ממשיכה לעבוד כרגיל וזה בחלט סימן לכך שהאיחוד מתכוון להמשיך בצעדים שהוא נוקט בהם בשנים האחרונות כחלק מתכנית ה"גרין דיל", להמשיך ולקדם את המדיניות הזו.

אור קרסין: כמובן שישנם גם בתוך האיחוד מדינות שונות שיש להם נטייה להיות פחות פרוגרסיביות בנושאים האלה, אבל כרגע לפחות, 13 מדינות ששרי הגנת הסביבה שלהם התקבצו והוציאו הצהרה לפיה יש להמשיך את התכנית של ה"גרין דיל" במסגרת תכנית החילוץ הנוכחית וזאת בעצם צריכה להתוות את המדיניות.

אור קרסין: אנחנו כמובן מקווים שזה אכן מה שיקרה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תכף נשמע מה עושים בישראל מבחינת ה"גרין דיל" שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לפני כן, אני רוצה להבין מה היחסים שלנו עם הטבע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה שקרה בתקופה האחרונה בזמן הקורונה, יש לנו הרבה מה ללמוד מה שקרה לטבע בזמן המשבר הזה וגם מה אנחנו צריכים ללמוד ממה שאנחנו עשינו לטבע, כי אנחנו יודעים בדיוק איך המגיפה הזו התחילה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שאול גולדשטיין, מנכ"ל רשות הטבע והגנים בבקשה.

שאול גולדשטיין: תודה רבה על הפתיחה, זה מאוד מרגש.

שאול גולדשטיין: הלוואי שיתגשמו כל חלומותיך.

שאול גולדשטיין: זה הזמן לשינוי ויש לך את היכולות, לך ולכל חברי הוועדה.

שאול גולדשטיין: אנחנו מקווים שתהיה קדנציה פורייה בעניין, להוסיף אתה שרה החדשה שנכנסה עם ההכרזות, רואים שיש אופק לפעולות חשובות.

שאול גולדשטיין: אדבר בקצרה על שלוש תובנות פרקטיות לחלוטין על מה שקרה בטבע.

שאול גולדשטיין: דבר ראשון, בחודשים האלה קיימנו ניטור ומחקר בעניין, מה השפעה של האדם על הטבע דווקא בתקופה שהוא לא נמצא בטבע.

שאול גולדשטיין: מצאנו דברים מדהימים.

שאול גולדשטיין: אתן דוגמה קטנה.

שאול גולדשטיין: אני מגיע למצדה ורואה תמיד את הטריסטרמיות, אותן ציפורים יפיפיות וצעקניות עם הפס הכתום, משוטטות בין האנשים.

שאול גולדשטיין: כשהייתי בזמן הקורונה, לא היו טריסטרמיות בכלל.

שאול גולדשטיין: ראינו בעלי חיים שמשוטטים בערים, מה שזה אומר הוא שהדיון שלך מחר הוא החשוב.

שאול גולדשטיין: מה שקורה הוא שהאדם שנמצא בשטחים הפתוחים מלכלכך.

שאול גולדשטיין: הלכלוך הוא המזון לאותם בעלי חיים שזה לא המקום הטבעי שלהם, בסופו של דבר כשאין את המזון הזה הם מגיעים לערים ומחפשים אותו בתוך הערים ולכן רואים חזירי בר בחיפה, תנים ברמת גן, יעלים באילת וטריסטרמיות שנעלמות ממצדה.

שאול גולדשטיין: המסקנה כנראה תיון מחר בדיון שאת יוזמת בנושא הלכלוך והניקיון.

שאול גולדשטיין: זה דיון דרמטי כי צריך לנצל את שעת הכושר הזו, להרחיב את הניקיון בשטחים פתוחים ולמנוע לכלוך של מטיילים.

שאול גולדשטיין: דבר שני, השטחים הפתוחים הם חלק מהפתרון ולא חלק מהבעיה.

שאול גולדשטיין: ראינו בתקופה האחרונה שנתנו לאנשים הפוגות ברחובות ואת השטחים הפתוחים שכחו.

שאול גולדשטיין: אני חושב שבסוף, כשהציבור יוצא החוצה זה יותר בריא.

שאול גולדשטיין: גם הסטטיסטיקה אומרת שהקורונה מדביקה בשטחים הפתוחים רק 0.5% לעומת מקומות מאוכלסים והגיע זמן שניתן יותר מקום לטבע כפתרון ולא למרחבים הפתוחים כבעיה.

שאול גולדשטיין: דבר אחרון שאולי הוא תובנה שיש הרבה משרדים שיכולים להיות שותפים בה, היעילות העצומה של עבודה מהבית.

שאול גולדשטיין: גם מבחינת יעילות העבודה, הורדת הנסיעה והדלק.

שאול גולדשטיין: ראינו ירידה של בין 40% ל-50% בהוצאות הדלק, כלומר ירידה בזיהום האוויר, מזה יוצא ירידה של 40%-50% בתחלואה מזיהום אוויר.

שאול גולדשטיין: אנחנו רוצים להאיץ באוצר ועל הממונה על השכר שייתן את האפשרות לעבוד מהבית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': במקרה הם כאן וזה אחד הנושאים המרכזיים שנדון בהם היום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כי אני חושבת שיש לנו הזדמנות לעשות שינוי אמיתי שההשפעה, גם הכלכלית וגם על כל הדברים שנלווים תהיה עצומה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה על הדברים, ניפגש גם מחר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני שמחה לארח את גלית כהן, סמנכ"ל בכירה לתכנון ומדיניות במשרד להגנת הסביבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תציגי בפנינו את העבודה שנעשתה במשרד בהקשר הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עיקרי התכנית פורסמו אתמול ואת כאן כדי להציג אותה בפנינו.

גלית כהן: תודה רבה, אני גם רוצה לברך את יושבת ראש הוועדה ואת הוועדה.

גלית כהן: כל כך חיכינו לכם.

גלית כהן: יש כל כך הרבה דברים שהכנו.

גלית כהן: אציג בפניכם עבודה שהכנו בשלהי תקופת הקורונה והגשנו לשרה להגנת הסביבה וכל ההצלחה שלה תלויה בשיתוף הפעולה עם הכנסת, עם הממשלה.

גלית כהן: במיוחד כשאנחנו מדברים על השלכות המרכזיות של הקורונה והמשבר הזה והיכולת שלנו לצאת ממנה, זה הרבה פעילות של כלל הממשלה ובכלל של מדינת ישראל ולקבל החלטות אמיצות שימנעו מאתנו את המחיר הכבד של אי העשייה.

גלית כהן: אנחנו צריכים להקדים ולהיערך למשבר הבא.

גלית כהן: אנחנו לא רוצים להתכונן רק למשבר שהיה, אלא למשברים הבאים.

גלית כהן: אמרה יושבת הראש, משבר האשלים, התדלדלות המגוון הביולוגי, אלה אתגרים גלובאליים שיש להם השלכות סביבתיות והשלכות מהותיות מאוד גם על מדינת ישראל ונכון שנהיה שם.

גלית כהן: מתווה היציאה, לכן צריך לתת עדיפות להשקעות גדולות בתשתיות פיזיות שמובילות להפחתת פליטות גזי חממה והפחתת מזהמים ומשקמים את הטבע ואת המערכות האקולוגיות ולהימנע מאותן סובסידיות מזיקות ובניית תשתיות שינעלו אותנו בכלכלה עתירת פלטות.

גלית כהן: צריך לחשוב היטב היטב שכאשר הממשלה באה ונותנת והיא רוצה לתת השקעות לתשתיות, זו דרך הרבה פעמים לצאת ממשבר כלכלי.

גלית כהן: אז לשים לב שההשקעות לתשתיות, אלה תשתיות שנכונות לנו לטווח הארוך, שיובילו אותנו להפחתת הפלטות ויובילו אותנו לשימוש יותר יעיל באנרגיה ולא לקבע אותנו בשימוש באנרגיה פוסילית לשנים רבות, שלא לדבר על מאות.

גלית כהן: כך אנחנו יכולים להבטיח את בניית החוסן וגם את יכולות המשק לעמוד במשברים הבאים.

גלית כהן: קיים קשר הדוק בין חוסן, בריאות וסביבה.

גלית כהן: נאמר כאן על קשר הבריאות שלנו ואנחנו מדברים כל הזמן על איכות החיים שלנו.

גלית כהן: זה כל התפקיד שלנו.

גלית כהן: התפקיד שלנו להביא לאיכות חיים טובה וראויה עבור תושבי מדינת ישראל.

גלית כהן: זה מה שאנחנו צריכים לזכור.

גלית כהן: איכות החיים זה גם האושר שמביא לנו את האפשרות לצאת ב-100 מטרים וב-500 מטרים שלנו מהבית לפיסת טבע.

גלית כהן: לכן ההמלצות שלנו בנושא הזה מתייחסות גם לזה.

גלית כהן: כיווני הפעולה והפרויקטים בתחום הסביבה - אנחנו חושבים שהעקרונות שצריכים להוביל הם: אנחנו חושבים שאם נפעל נכון נתרום לצמיחה הכלכלית ונבטיח את המשאבים למשק.

גלית כהן: אנחנו יכולים לתרום לתמ"ת, לצמיחה כלכלית, לייצר מקומות עבודה חדשים, לשפר את הפריון ולהסיר את הסובסידיות המזיקות שמובילות אותנו לדפוסי שימוש לא נכונים.

גלית כהן: ליצור חוסן בריאותי, כלכלי, חברתי, סביבתי ברמה לאומית וברמה מקומית.

גלית כהן: כמה חשובה היכולת של הרשויות המקומיות להיות ערוכים לזה.

גלית כהן: לכן כל הנושא של שיפור היערכות לחירום, התשתיות, המלאים שיש לנו.

גלית כהן: אותן תשתיות שצריכות להחזיק אותנו בזמן שיש משבר.

גלית כהן: אלה תשתיות שאנחנו צריכים להיערך אליהם ולהכין אותם מראש.

גלית כהן: אז, כשאנחנו יוצאים מהמשבר, לראות שיש לנו את אותם כלים ומנגנונים כלכליים שהם אלה שיולכו לעזור לנו לצאת באותו רגע מהמשבר.

גלית כהן: לא כאשר אנחנו יוצאים מהמשבר רגע, בואו נבנה את המנגנונים הכלכליים.

גלית כהן: אלה מנגנונים כלכליים שצריכים להיות מוכנים מראש.

גלית כהן: צריכה להיות חקיקה מראש.

גלית כהן: כאשר רוצים לצאת מהמשבר, מפעילים אותם.

גלית כהן: דוגמה אחת זה הנושא של הקרן לחקלאות, כאשר יש משבר, תקופה של בצורת, יש כלי כלכלי שאפשר להשתמש בו.

גלית כהן: יש דוגמאות נוספות רבות.

גלית כהן: כמובן היכולת של הפרויקטים, הישימות שלהם, היכולת שלנו כמשרד להוציא את הדברים לפועל והבשלות של הפרויקטים.

ללכת עליהם: הנושא של מעבר לייצור חשמל מאנרגיה מתחדשת - זה פוגש אותנו בנושא של ביטחון אנרגטי.

ללכת עליהם: אולי במשבר הנוכחי לא חווינו ירידה והפסקות חשמל, אבל מי אמר שבמשבר הבא לא נחווה את זה?

ללכת עליהם: ערים שיוכלו לספק לעצמם את האנרגיה כתוצאה מאנרגיה מתחדשת וגם יוכלו לאגור את האנרגיה יוכלו להיות עצמאיים אנרגטית והביטחון האנרגטי הוא כמובן ביטחון לכל דבר אחר, כי הנושא של אנרגיה וחשמל הוא בבסיס החיים שלנו.

ללכת עליהם: התייעלות אנרגטית ברשויות מקומיות ובכלל בתעשייה - תעשיה שתעבור לקווי ייצור בחשמל בתעשייה, יהיו כאלה שיותר יעילים אנרגטיים.

ללכת עליהם: התעשייה תוכל להיות הרבה יותר יעילה גם מבחינה כלכלית.

ללכת עליהם: אנחנו מחשפים להפחית להם את העלויות הכלכליות שלהם בייצור, דבר כזה יכול לבוא אחד עם השני.

ללכת עליהם: הרשויות המקומיות, כאשר יהיו יותר יעילות אנרגטית, יוכלו להפנות את התקציבים שלהם, במקום תשלום חשבון חשמל, עבור רווחה ואיכות חיים לתושבים שלהם.

ללכת עליהם: המבנים במדינת ישראל וראינו גם באיחוד האירופי וגם בהרבה מדינות אחרות, חייבים להיות יעילים אנרגטית.

ללכת עליהם: למה מבנה לא יכול לייצר את כל האנרגיה שלו?

ללכת עליהם: יש היום טכנולוגיות, חלקם אף טכנולוגיות ישראליות לזה.

ללכת עליהם: אנחנו שמחים שבמועצה הארצית עברה החלטה לגבי תקנות לחייב בניה ירוקה לכל מדינת ישראל, אנחנו מקווים שהשר דרעי יחתום על התקנות האלה.

ללכת עליהם: אבל מי שנשאר בחוץ זה מבני הציבור והחינוך.

ללכת עליהם: דווקא איפה שהילדים שלנו לומדים, דווקא איפה שנכון להשקיע, כי בטווחה ארוך זה מחזיר את עצמו, גם באיכות הלמידה, גם באיכות החיים של הילדים שלנו וגם בעלויות שיעלו פחות לרשויות המקומיות, הם לא מחויבים לעמוד בתקן בניה ירוקה לצערי, לא ב-55 נקודות.

ללכת עליהם: לזה נדרש תקציב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו באמת צריכים לתקן את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו רואים את בית המשפט החדש שנבנה בחדרה שהוא 80% יעיל אנרגטית, יש גם גן ילדים כזה בחדרה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה אפשרי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו יודעים שזה פשוט ואפשרי, זה עניין של רצון ותקנות שצריך להתקין.

גלית כהן: כמובן גם התכנית להיערכות של הרשויות המקומיות לנושא של שינוי אקלים.

גלית כהן: רק בחורף האחרון ראינו את נושא ההצפות.

גלית כהן: יש הרבה סוגיות נוספות והרשויות המקומיות חייבות גם להכין את התכניות, גם לתקצב אותם וגם לבצע אותן.

גלית כהן: הנושא הבא הוא כלכלה מעגלית ניהול משאבים - אנחנו מדברים על נושא של ניהול פסולת.

גלית כהן: בעולם עוברים מניהול פסולת לניהול משאבים.

גלית כהן: הפסולת זה משאב.

גלית כהן: אלה חומרים שאם נדע למחזר אותם, אם נדע להפריד אותם כמו שצריך הם יחזרו למאגר המשאבים ולא נצטרך לכרות ולייצר משאבים חדשים מתוך הטבע שלנו.

גלית כהן: אפשר יהיה להשתמש שוב ושוב בחומר שכבר ייצרנו אותו.

גלית כהן: כל הנושא של התייעלות במשאבים, גם בתעשייה, יש פעולה שכבר התחלנו עם התעשייה, הם יכולים להיות יותר יעילים גם מבחינת המשאבים שהם מכניסים ואז גם מבחינת הפסולת שהם מוציאים ואז אם זה יעלה להם פחות, זה יעלה להם פחות.

גלית כהן: הם יהיו יותר יעילים וכושר התחרות לייצור החומרים והמוצרים שלהם יעלה.

גלית כהן: אותו דבר לגבי נושא של חיזוק תעשיית המחזור - יש לנו כוונה להשקיע ולייצר תעשיית מחזור.

גלית כהן: ראינו מה קורה כאשר לא ניתן לייצא חומרים ופסולת.

גלית כהן: אנחנו כרגע מייצאים הרבה מהפסולת הפלסטית שלנו לטורקיה.

גלית כהן: ראינו מה קרה לאירופה כאשר הפסולת הפלסטית, לא הצליחו לייצא אותה לסין.

גלית כהן: פתאום מתחילים לייצר מפעלי מחזור בתוך אירופה.

גלית כהן: זה מה שאנחנו צריכים לעשות אצלנו.

גלית כהן: זה גם מייצר מקומות עבודה.

גלית כהן: כמעט ואין תעשיית מחזור בארץ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תעשיית המחזור בארץ חוסלה.

גלית כהן: רוב הפסולת שלנו היום עדיין עוברת להטמנה.

גלית כהן: כל מה שלא הולך להטמנה, חלק ממנו יוצא לאירופה למחזור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לסין, בגדים לאפריקה.

גלית כהן: הנושא של שימוש חוזר בחומרי בניה, לא רק פלסטיק וקרטון, אין שום סיבה בעולם שאת פסולת הבניה נראה בשטחים הפתוחים.

גלית כהן: זו חקיקה שיש חוק שעבר בקריאה ראשונה בכנסת הקודמת ונרצה לראות אותו מגיע לוועדה הזו.

גלית כהן: גם חקיקה וגם כלים נוספים שאפשר להשתמש בהם וכפי שאמרה היושבת ראש, המרחב הציבורי, אין ספק שהוא חלק מתוך כל זה וקשור קשר ישיר לנושא של הקורונה.

גלית כהן: הנושא הבא הוא שיפור הסביבה העסקית וקידום טכנולוגיות קלינטק - יושב לידי אורן כהן סמנכ"ל ממשל במשרד ראש הממשלה, כולנו בעד להפחית את הבירוקרטיה.

גלית כהן: אנחנו רוצים להיות יותר יעילים וטובים כלפי התעשייה בישראל.

גלית כהן: אנחנו רוצים לתת לעסקים את הדרך לפעול ולעשות את מה שהם צריכים לעשות בלי לטרטר אותם ולשלוח אותם לפה ולשם, בלי כל שנה לתת להם היתר אחר.

גלית כהן: לעשות את זה בצורה מאוזנת ונכונה.

גלית כהן: אנחנו חושבים שבאמצעות טרנספורמציה דיגיטלית נוכל לעשות את זה.

גלית כהן: ניכנס לתהליך יחד עם כל משרדי הממשלה שמובילים אותם במשרד ראש הממשלה, הנושא של טרנספורמציה דיגיטלית לעסקים ואנחנו נרצה לשפר את הסביבה העסקית.

גלית כהן: כמובן בלי לוותר על הסטנדרטים המתקדמים ביותר כמו שבאיחוד האירופי ובמדינות ה-OECD.

גלית כהן: תעשיית הקלינטק היא תעשייה שעדיין בחיתוליה.

גלית כהן: יש לה פוטנציאל אדיר.

גלית כהן: זו תעשייה של לפחות 7% צמיחה בשנה, שכל התעשיות האחרות יודעות שתעשיית הקלינטק צומחת.

גלית כהן: יש למדינת ישראל מה לומר בנושא הזה והשקעה בתחום הזה תביא גם ליצירת מקומות עבודה באיכות מאוד גבוהה עם מיומנות גבוהה ולא רק עבודת כפיים.

גלית כהן: אנחנו חושבים שזה נכון, בוודאי לפריפריה.

גלית כהן: נכון להשקיע בזה, יש לנו כמה פרויקטים שנרצה להוציא אותם.

גלית כהן: ההגנה על השטחים הפתוחים והמגוון הביולוגי - שיקום הנחלים, בוודאי אלה שעוברים במרכז הערים, לא צריך לכסות אותם.

גלית כהן: גם היום ב-2020 יש תכניות שמכסים אותם בבטון במקום לפתוח אותם.

גלית כהן: בכל מקום אחר בעולם פותחים אותם, משקמים אותם, זה מהווה מקום שהציבור יוכל לצאת אליו וזה יכול גם לתרום לבריאות שלו.

גלית כהן: גם פה אפשר לייצר עוד מקומות עבודה.

גלית כהן: שיקום אתרי טבע עירוניים – נמצא אתי כאן סמנכ"ל שאחראי על הנושא הזה אלון זז, המשרד מימן בקולות קוראים איתור ומיפוי של כל אתרי הטבע העירוניים בישראל.

גלית כהן: עכשיו צריך לתת כסף כדי לשקם אותם ולאפשר אותם.

גלית כהן: אחד האתרים הכי יפים שיש בישראל נמצא כאן ליד הכנסת, מצפור של ציפורים.

גלית כהן: דברים כאלה בוודאי יכולים להיות טובים ליציאה מהמשבר.

גלית כהן: הפחתת זיהום אוויר מתחבורה - בשנים האחרונות עבדנו המון על הפחתת זיהום אוויר מתעשייה, עכשיו זה הזמן לטפל בזיהום אוויר מתחבורה.

גלית כהן: זיהינו שהקורונה מביאה אותנו לכך שאנשים ירצו לנסוע בתחבורה פרטית ולא בציבורית ואז אנחנו מעלים את הזיהום בתוך מרכזי הערים.

גלית כהן: אבל אז, אם לא בתחבורה פרטית אולי יתחילו ללכת ברגל, אופנים.

גלית כהן: צריך לייצר את אותם מקומות שאפשר להשתמש באופניים או ללכת ברגל בתוך הערים וכמובן להעביר את האוטובוסים לאוטובוסים חשמליים.

גלית כהן: עבודה מרחוק – לעבודה מרחוק יש לנו תכנית מאוד גדולה.

גלית כהן: יש לנו מספרים ונתונים שהעברנו לממונה על השכר.

גלית כהן: המגזר הציבורי לדעתנו צריך להיות זה שמוביל.

גלית כהן: הפחתת זיהום בקרקע ובמבנים – אותם אתרים שיש בהם זיהומי קרקע, יש לפעול על מנת לאפשר אותם לבניה מחדש, של אותם שטחים שנמצאים בדרך כלל בלב אזורי הביקוש ולא ללכת לשטחים הפתוחים ולהפשיר אותם לטובת בנייה למבנים למגורים.

גלית כהן: אלא בתוך אותם אזורים עם קרקע מזוהמת לטפל בהם, לשקם אותם ולהחזיר לציבור לשימוש בחדש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נגעת בכל הנושאים החשובים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הבעיה בדרך כלל עם תכניות מהסוג הזה היא איך אנחנו עוברים משלב התכניות לשלב היישום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בכל מה שאמרת יש שילוב של צורך בחקיקה וגם צורך בתקציבים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': השלב הבא לדעתי צריך להיות לבדוק איך התכנית הזו מתורגמת לתכנית יותר מעשית, מעבר לחזון ולרצון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נצרף לכמה מילים את חברת הכנסת לשעבר יעל כהן פארן, מנכ"ל התנועה הירוקה.

יעל כהן פארן: קודם כל ברכות על המינוי ליושבת ראש ועדת הפנים.

יעל כהן פארן: זה תפקיד מאוד חשוב, מצטרפת לכל הברכות הקודמות.

יעל כהן פארן: התפקיד שלך בכנסת הוא לשמור על הדברים החשובים באמת וקבלת אותו ואני ממש מברכת אותך וגם אומרת שמוטלת על כתפיך משימה גדולה מאוד.

יעל כהן פארן: אני שמחה להצטרף לבוקר החשוב הזה.

יעל כהן פארן: אם זה הדיון הראשון של הוועדה, זה מאוד משמעותי, מראה על סדרי עדיפויות.

יעל כהן פארן: אני חושבת שלאור החשיבות של הנושא, היציאה מהמשבר וההשלכות של הפתרונות הסביבתיים שאנחנו יכולים לבוא אתם כפתרון למשבר הכלכלי שנוצר בעקבות הקורונה, אולי צריך סדרה של דיונים.

יעל כהן פארן: זה נושא מאוד רחב ומה שגלית הציגה בכותרות, כל אחד מהנושאים מצריך דיון שלם.

יעל כהן פארן: אני מציעה לך לחשוב על סדרה של דיונים שבכל פעם לוקחת חלק מסוים ומנתחת אותו לעומק ומובילה את הדרך לפתרון שאנחנו רוצים לראות.

יעל כהן פארן: אין ספק שהקורונה הביאה אלינו משבר מאוד גדול שגם הראה לנו שכחברה, אם אנחנו רוצים, אנחנו יכולים לעשות שינויים מאוד גדולים.

יעל כהן פארן: אם יש רצון ציבורי ואם יש רצון ממשלתי כדי שהדברים האלה יקרו.

יעל כהן פארן: עכשיו צריך לראות איך עושים את זה גם עבור משברים כמו משבר האקלים, שאנחנו יודעים שדורשים שינויים מאוד גדולים וכדי שהם יקרו אנחנו צריכים רצון ציבורי ואנחנו צריכים רצון ממשלתי כדי להוביל אותם.

יעל כהן פארן: זה לא פשוט כי ברור שמשבר האקלים ומשבר הקורונה הם לא אחד לאחד.

יעל כהן פארן: אנחנו רואים את הפחתת הפליטות בעקבות הסגר שכמו שכולנו מבינים היא נהדרת וחיובית אבל גם קצרת טווח.

יעל כהן פארן: כדי שתהיה ארוכת טווח צריך להכניס רפורמות מבניות עמוקות וחשובות כמו שהציגה גלית, שזו התחלה מצוינת, אבל צריך לראות שהן אכן קורות והופכות למעשים.

יעל כהן פארן: אחד החסרונות שהתחבורה הציבורית הפכה להיות כליש אנשים פחות מבקשים להשתמש בו, שזה פתרון לשינוי תחבורתי שאנחנו חייבים להוביל כדי לצמצם את הפליטות של הזיהום וגם של משבר האקלים.

יעל כהן פארן: דבר משמעותי לא פחות זה לראות את ההשפעה של הזיהום על הקורונה.

יעל כהן פארן: ראו שבמקומות מזוהמים היו יותר חולים, הייתה תמותה יותר גבוהה.

יעל כהן פארן: זה משפיע על הבריאות, כולנו יודעים.

יעל כהן פארן: אבל גם בקורונה ראו את ההשפעה המשמעותית של הזיהום על התחלואה.

יעל כהן פארן: דבר אחרון, זו הייתה תקופה שבחנה את היכולת שלנו להתמודד עם משברים כמדינה וכחברה.

יעל כהן פארן: עוד לא כל כך יצאנו מהמשבר ובטח העולם עוד לא יצא ממנו.

יעל כהן פארן: אבל לדעתי צריך לקחת מהלקחים ומהניסיון איך להתמודד עם משבר האקלים והמוכנות שלנו לא הייתה טובה.

יעל כהן פארן: החוסן החברתי שלנו לא נמצא במקום שהוא צריך להיות כדי להתמודד עם משברים עתידיים ומשבר האקלים בהחלט מעמיד אותנו בפני אתגרים מאוד גדולים.

יעל כהן פארן: אנחנו יודעים מה צריך לעשות, יש תכניות ממשלתיות שמפרטות את הדרכים.

יעל כהן פארן: מה צריך לעשות כדי להתמודד ואנחנו פשוט צריכים להיערך באמת, לחשוב על כל הצדדים לא רק על הפחתת פליטות מזיהום אלא היערכות למשברים כמדינה, אנחנו לא ערוכים.

יעל כהן פארן: שוב תודה רבה, כל הכבוד על הדיון והרבה הצלחה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה יעל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בשבוע הבא ביום שלישי זה יום הסביבה הבין לאומי, נחגוג אותו בכנסת ונייחד את הדיון באותו יום בוועדה להיערכות של ישראל למשבר האקלים, נציג את שינוי הכיוון ונמשיך ונדון בזה בהרחבה כאן בוועדה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמו ששמענו, גלית כהן מהמשרד להגנת הסביבה הציגה הרבה מאוד נושאים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין ספור דברים שצריך ואפשר לעשות ולא נוכל להתייחס לכולם בדיון היום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בחרתי בארבע סוגיות שבעיני קריטיות ושיש בהם היבט פרקטי, שנוכל לצאת מפה עם אמירה יותר מעשית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אחד הדברים שכבר הוזכרו והתועלת הכלכלית שלו היא משהו שקל לכמת אותו וקל להרגיש וליישם אותו, המודל של יום אחד בשבוע של עבודה מהבית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבקשת לשמוע על הנושא הזה את ד"ר נטע ליפמן, מנכ"ל האגודה לאקולוגיה ויצטרף אליה ד"ר אורי שרון, חוקר באגודה.

נטע ליפמן: תודה רבה.

נטע ליפמן: תודה לחברת הכנסת מיקי חיימוביץ' וכל אנשי הוועדה שאפשרו לנו לדבר על הבימה הזו.

נטע ליפמן: האגודה הישראלית לאקולוגיה ומדעי הסביבה היא עמותה שמרכזת תעשייה של מאות חוקרות וחוקרים מהאקדמיה הישראלית שמבקשים לסייע בקבלת החלטות מושכלת בישראל.

נטע ליפמן: יש מאחורינו גוף פלורליסטי רחב של אנשי חקר מגויסים בשביל שקבלת ההחלטות בישראל תהיה מבוססת.

נטע ליפמן: אנחנו עובדים במספר מישורים כדי לצמצם את הפער בין הרגולטורים שנמצאים לידך, חברי הכנסת ואנשי הממשל לבין הקהל הרחב שרואה אותנו, עמותות נוספות.

נטע ליפמן: אנחנו פה לתת את הגב המדעי, לדברר אותו, להנגיש אותו תוך עבודה מאוד סדורה.

נטע ליפמן: סביב משבר הקורונה עלה הצורך לראות קודם את משבר האקלים, לשמוע את קולם של המדענים ולקבל החלטות מבוססות מדע.

נטע ליפמן: יש פה אתגר אדיר שאנחנו, עם גב של מאות חוקרים מאחורינו אומרים הנה, המדע יכול לייעץ, המדענים רוצים לסייע, בואו תשמעו ונעבוד ביחד.

נטע ליפמן: כמו שנאמר כבר לפני זו שעת קריאה שקוראת לאומץ פוליטי או אומץ בקבלת החלטות לראות איך הסביבה יכולה להיות מה שיוציא אותנו מתוך המשבר ולא יחפור אותנו עומק יותר בקבלת החלטות דרמטיות.

נטע ליפמן: התבקשנו לגעת בשתי סוגיות, ד"ר אורי שרון ייתן את הפן שלנו מטעם האגודה.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: בוקר טוב.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: אני מצטרף לברכות, אני מברך את גברתי יושבת הראש ואת חברי הוועדה.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: אני שמח על הנושאים שנבחרו לפתוח את הדיונים בוועדה ואני שמח לראות שהתחלתם בפרפרזה של הכי מהר שיש לכם ואני בטוח שלאט לאט רק תגבירו את הקצב.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: כולנו נמצאים בסוג של דיון מרחוק וזו הזדמנות לדבר על תעסוקה מרחוק.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: מה היתרונות של תעסוקה מרחוק?

 << דובר_המשך >> אורי שרון: לתעסוקה מרחוק יש יתרונות עצומים.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: אם זה הפחתה בגודש וזיהום האוויר.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: תעסוקה מרחוק מעלה את הפרודוקטיביות של העובדים, חוסכת כסף למעבידים.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: אנחנו יודעים שמעלה את היצע ההזדמנויות לתעסוקה לכולם, אבל במיוחד לאותם אנשים שנסיבות חייהם לא מאפשרות להם לעבוד במודלים קשיחים של יום עבודה ארוך במקום אחד.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: זה כולל בעלי מוגבלויות, הורים יחידניים או תושבי פריפריה שהנגישות שלהם למרכזי תעסוקה מוגבלת.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: הקורונה יצרה מציאות שחייבה אותנו לעבוד מרחוק.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: זו לא הייתה מציאות אידיאלית, אבל זה עבד.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: הצלחנו לעשות את זה.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: לצערי אנחנו רואים שהלקחים והניסיון הזה לא מיושם כדי לקדם את התועלות המשמעותיות של עבודה מרחוק.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: מה אפשר לעשות אחרת?

 << דובר_המשך >> אורי שרון: אנחנו יכולים להצטרף למדינות המפותחות בעולם שהכירו ביתרונות של עבודה מרחוק ואמצו תכנית לאומית לתעסוקה מרחוק.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: תכניות שקובעות יעדים כמותיות שבהם המשק יידרש לעמוד.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: תכניות שמגבשות תמריצים למשק, למגזר הפרטי כדי להביא לכך שמעסיקים באופן וולונטארי יאמצו תבניות תעסוקה מרחוק.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: אנחנו יודעים מהניסיון שלנו בתקופת הקורונה שאנחנו צריכים לשפר את תשתיות התקשורת והאינטרנט בפריפריה.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: כמו שאמרתי, אחד העקרונות המשמעותיים של תעסוקה מרחוק זה שהיא מגדילה את היצע העבודה בפריפריה.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: אבל כדי שמי שגר בפריפריה יוכל לנצל את היתרונות האלה, הוא נדרש לחיבור אינטרנט תקין ופעיל שעובד טוב, בפס רחב ולצערנו יש בעיה בישראל שהתקשורת בפריפריה פחות טובה ממרכזי התעסוקה במטרופולין.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: אנחנו יודעים שזה משהו שניתן לפתור אותו.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: יש הצעות היום לפרישה של סיבים אופטיים בהתבסס על תשתיות קיימות של מקורות או של נתגז בעלות לא גבוהה.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: זה חשוב לעשות את זה כדי לפתור את הבעיה הזו.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: נושא נוסף זה שילוב של מרכזי עבודה משותפים במרחב העירוני.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: לא לכולם יש את היכולת לעבוד מהבית.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: לא לכולם יש את המרחב הנוח שמאפשר להם להקדיש את עצמם לעבודה בשעות שהם שוהים בבית.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: לכן יש חשיבות לייצר מרכזי עבודה במרחב העירוני, שיאפשרו לאנשים במסגרת השכונה או העיר שלהם, שלא יצטרכו להגיע למרכזי תעסוקה רחוקים, לעבוד מרחוק.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: גם את זה אפשר לעשות בדרכים שונות.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: אפשר למשל להשמיש חללים ציבוריים שנמצאים בתפוסה חסרה, כמו למשל ספריות ציבוריות במהלך שעות הבוקר.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: מגמה נוספת בעייתית שאפשר להפוך אותה ליתרון היא מרכזים מסחריים בשכונות שלאט לאט נסגרים משום שהרבה מהמסחר עובר לאינטרנט.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: מרכזים כאלה אפשר להשמיש למרכזי תעסוקה מרחוק.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: בנוסף, צריך לקחת בחשבון שזו מגמה שהולכת ומתפתחת בעולם כולו ואנחנו מקווים שגם בישראל וצריך לקחת את זה בחשבון בתכנון השכונות החדשות שאנחנו מקימים בישראל.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: לא יכול להיות שלא נשמור מרכזי תעסוקה מרחוק בשכונות שאנחנו מקימים ונמשיך לבנות אותם בהתעלמות מהמגמות הדיגיטליות שאנחנו מתקדמים לעברם.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: אני מזמין את הנוכחים ואת חברי הוועדה לעיין בדו"ח המומחים של האגודה הישראלית לאקולוגיה שנכתב ביחד עם המשרד להגנת הסביבה ומשרד התחבורה, שמפרט גם את היתרונות וגם מציע רשימה ארוכה יותר שמציין מדיניות שיכולים להביא לפיתוח וקידום של עבודה מרחוק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם באיזשהו מקום בעולם סוגיית העבודה מהבית מוסדה באופן לא וולונטארי?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אפילו באופן חלקי.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: יש דרכים שונות, למשל בסיאטל הטילו את האחריות על המעסיקים, מה שעודד את המעסיקים לייצר פתרונות תעסוקה מרחוק.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: אם מדברים על לא וולונטרי נאמר כאן, יש את המגזר הציבורי, עבודה שעשתה חברת אקו-טריידר למשרד להגנת הסביבה הראתה שאם המגזר הציבורי יאמץ 15% משעות התקן של העובדים בשירות הציבורי והם יעברו לעבודה מרחוק, החיסכון שייגרם למשק מזה הוא של 850 מיליון שקל כל שנה.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: אנחנו בתקופה שאנחנו מחפשים איפה לחסור, איך לייצר הכנסה, זו דוגמה מצוינת.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: המגזר הציבורי זו החלטה של הממשלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הדיון הזה, כמו עשרות אם לא מאות דיונים אחרים שנעשו כאן בכנסת, הוכיחו שלא רק שאפשר לעשות דיונים אפקטיביים, לפעמים אני חושבת שהם אפילו יותר אפקטיביים מאשר כשכל האולם פה מלא אנשים וכולם נכנסים אחד לדברי השני.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מכירה הרבה אנשים שעבדו במשרות מאוד בכירות ובחודשיים האחרונים ניהלו את המשרות האלה, עתירות האחריות, מהבית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר, זה אפשרי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': השאלה איך מעבירים את זה הלאה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם בוודאי יודעים שהרעיון של יום אחד בשבוע זה משהו שאני הולכת אתו הרבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמו שאפשר יום אחד בשבוע בלי בשר, אפשר גם יום אחד בשבוע לעבוד מהבית.

ע'דיר כמאל מריח: איזה מודלים מהעולם יש לך להציג לנו?

 << דובר_המשך >> אורי שרון: אני לא בטוח שצריך לחפש בעולם, יש נתונים מישראל.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: גם הדו"ח של האגודה וגם של אקו-טריידרס שעשו למגזר הציבורי.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: יש לא מעט מדינות, אפשר לבדוק באיחוד האירופי, קנדה ובערים מסוימות בארצות הברית שנקטו במדיניות כזו או אחרת ורואים ממש שלא רק שיש ירידה בגודש והפחתה של זיהום אוויר, מה שרואים במיוחד זו עליה בפרודוקטיביות של עובדים.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: אנחנו יודעים שיש חשש גדול במשרד האוצר ובמקומות אחרים מכך שאם ניתן לעובדים לעבוד מהבית, הם לא יעבדו.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: אז יש מודלים שמאפשרים להתמודד עם זה, אם זה באמצעות קביעה מראש עם הממונה על נושאים שהעובד יעבוד מהבית ולייצר מדדים כמותיים שאפשר לראות שזה נעשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הזמן שלנו מוגבל ואני רוצה לעבור לגורמים הממשלתיים שהם אלה שיכולים ליישם את הרעיון של התכנית הזו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אביעד שוורץ מאגף תקציבים בבקשה.

אביעד שוורץ: בהמשך לדברים שנאמרו.

אביעד שוורץ: אנחנו עושים בדיקה וראינו דברים שעבדו בתקופת הקורונה וראינו שעבודה מהבית התחילה לתפוס תאוצה.

אביעד שוורץ: אנחנו עושים בדיקות בתוך הממשלה, יחד עם משרד העבודה לגבי חסמים רגולטורים שכרגע מפריעים לשוק לעבור לעבודה מהבית.

אביעד שוורץ: יש כוחות שרוצים ויש כל מיני חסמים שקשורים לרגולציות שלנו.

אביעד שוורץ: דברים שקשורים בין השאר לחקיקת עבודה ולראות האם יש מה לעשות ואיך אנחנו יכולים להקל בדברים האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איפה זה עומד?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם תבזבזו זמן, אנחנו נתרחק מהאירוע ויחזרו הפקקים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': השאלה אם אין מקום לעשות פיילוט כבר היום.

אביעד שוורץ: אנחנו רואים שזה כבר עובד.

אביעד שוורץ: זה משהו שאמור להיות כרגע בעיקר וולונטארי מצד המעסיקים שלמדו בקורונה את היתרונות שגלומים להם בעבודה מהבית וגם עובדים שהבינו ומעריכים יותר את עניין העבודה מהבית.

אביעד שוורץ: אנחנו כרגע בבדיקה.

אביעד שוורץ: לא הגיע אלינו מידע בינתיים על חוק כזה או אחר שמקשה.

אביעד שוורץ: אנחנו מנסים לוודא שבאמת אין דברים כאלה, או שהמעסיקים בטעות לא מודעים לדברים כלשהם ושלא ימצאו את עצמם כעבריינים בלי לשים לב.

אביעד שוורץ: אנחנו מנסים לעשות בדיקה אם יש דברים בסגנון שצריך לעשות ונשמח אם יש אנשים בדיון שמכירים ויודעים על משהו שצריך לשנות.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: אם מדברים על חוקים, אז למשל חוק שעות עבודה ומנוחה שנחקק בשנת 1951 ויוצא מנקודת הנחה שעבודה נעשית ביום אחד ולא באופן גמיש.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: החוק לא נבנה במודל של קונספט של תעסוקה גמישה, לא בחלקי ימים ולא בחלקי שבוע.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: אם רוצים לעודד את המגזר הפרטי ראוי לעדכן את החוק כדי לאפשר את זה.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: נקודה נוספת זה ביטוח תאונות עבודה.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: יש קושי בלהוכיח תאונות עבודה ורף ההוכחה שנדרש מביטוח לאומי אשר אדם נופל בביתו ונפגע קשה יותר להוכחה מאדם שנפגע במקום עבודתו.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: גם עם זה צריכים להתמודד אם רוצים לעודד אנשים לעבוד מהבית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט שני דברים שיש מקום לתקן אותם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מיכל לזרוביץ, מנהלת פרויקט יום עבודה מרחוק בנציבות שירות המדינה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

מיכל לזרוביץ: נציבות שירות המדינה יחד עם משרד האוצר אגף השכר עובדת כבר כמה חודשים, עוד לפני משבר הקורונה, על פיילוט עבודה מרחוק במגזר הציבורי בתוך שירות המדינה.

מיכל לזרוביץ: הקורונה האיצה את התהליכים, יכולנו לאסוף עוד תובנות, לנסות להבין צרכים, מענים ואנחנו נמצאים בשלבים מאוד מתקדמים של מודל שאפשר יהיה להחיל על שירות המדינה, אני לא מדברת על המגזר העסקי אלא רק בתוך שירות המדינה בטווח הזמן הקצר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תוך כמה זמן את חושבת שזה יהיה מעשי, שתוכלו להתחיל את הפיילוט הזה?

מיכל לזרוביץ: אני לא יודעת אם לקרוא לזה פיילוט כי הוא יהיה רחב יותר ממה שתוכנן במקור, לאור מה שראינו במהלך הקורונה.

מיכל לזרוביץ: אני מניחה שבחודשים הקרובים.

מיכל לזרוביץ: אנחנו נמצאים בסוגיות אחרונות של מי העובדים שנכנסים ואיך מודדים בכל זאת את העבודה והתפוקות של אנשים שנמצאים מחוץ לבית, מה הצרכים שהם צריכים מבחינת תשתיות טכנולוגיות, יש משרות בשירות המדינה שאינן רלוונטיות לעבודה מרחוק.

מיכל לזרוביץ: הדוברים לפני, מהאגודה הישראלית לאקולוגיה הם שותפים, עמיתי ממשק שעובדים גם עם משרד האוצר וגם עם נציבות שירות המדינה והם קדמו ועזרו בצורה מאוד משמעותית את הנושא הזה.

מיכל לזרוביץ: אנחנו מאוד אופטימיים ואני יכולה להגיד בביטחון שנראה את הדבר הזה מתרחש בחודשים הקרובים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש משהו שעוצר אתכם?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שאפשר לעזור מבחינת דברים שצריכים לקדם או לדחוף?

מיכל לזרוביץ: אנחנו כרגע בדיונים מקצועיים.

מיכל לזרוביץ: זה דורש עוד בירור וליבון.

מיכל לזרוביץ: אנחנו עשינו עבדוה בשיח עם כל סמנכ"לי משאבי האנוש בשירות המדינה לשמוע מהם מבחינת ההטמעה בשטח.

מיכל לזרוביץ: אנחנו לא רוצים להוציא נוהל שאי אפשר יהיה בפועל ליישם אותו.

מיכל לזרוביץ: אנחנו רוצים קודם כל לקבל מהשטח את כל הפידבקים וההקשרים של מה שהיה עד עכשיו כדי לתת מענה מלא שביום שנצא לדרך זה לא יהיה רק נייר יפה אלא משהו פרקטי שמשרדים יכולים ליישם אותו.

מיכל לזרוביץ: אתמול יצא סקר רחב היקף, ענו עליו אלפי עובדים בשירות המדינה כדי שנבין מה הצרכים שלהם.

מיכל לזרוביץ: אנחנו אוספים את כל המידע הזה ואני לא יכולה להגיד כרגע משהו שאנחנו צריכים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מודל שמדבר על יום בשבוע?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יומיים בשבוע?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בחירה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך אתם חושבים שזה צריך להיות?

מיכל לזרוביץ: אנחנו מדברים על יום בשבוע.

מיכל לזרוביץ: ישנו עוד מודל של יום שמגיעים בו בשעה מאוחרת יותר.

מיכל לזרוביץ: זה לא יום מחוץ לבית אבל זה מקל על העומד והגודש בכבישים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לצרף לדיון את שי סופר המדען הראשי של משרד התחבורה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מדברים על האפקט הכלכלי ועל אפקט הגודש בכבישים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם יש לכם עבודה שעשיתם בנושא הזה של השפעה שיכולה להיות מבחינת הגודש בכבישים?

שי סופר: בהחלט.

שי סופר: ההשפעה אדירה.

שי סופר: אני לגמרי תומך בכל מה שנאמר כאן.

שי סופר: זו גם הזדמנות לאחל לך מזל טוב והצלחה רבה בתפקיד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

שי סופר: מה שלא דובר עליו, הוא הנושא של תאונות הדרכים.

שי סופר: לא שמעתי אף אחד מהדוברים שדיבר בצורה רהוטה וברורה שגם בנושא של תאונות דרכים אנחנו חווים ירידה משמעותית מאוד.

שי סופר: כאן כבר מדובר על חיי אדם פצועים והרוגים, מעבר להיבט הכספי.

שי סופר: הסתכלתי על לא מעט דוחות אני מקריא לכם מהדוח שדובר עליו קודם: התועלת הארצית הממוצעת של עבודה מרחוק ניתנת להערכה באזורים מטרופולינים בכ-80 מיליון ₪ ליום עבודה.

שי סופר: זאת אומרת, אם חצי מיליון עובדים, כשמינית ממניין העובדים במשק בשנת 2019 יעבוד יום בשבוע מהבית, התועלת התחבורתית השנתית צפויה להיות 1.2 מיליארד ₪.

שי סופר: זה מופיע בדו"ח שדובר עליו, אשמח לשלוח עותק ממנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נשמח מאוד לקבל.

שי סופר: אני יכול להגיד שאני עוסק ביום יום לא מעט בתחבורה חכמה.

שי סופר: כלי רכב אוטונומיים, אלף ואחד רעיונות שכולם יפים וכולם מבורכים.

שי סופר: לדעתי אין כמו עבודה מהבית בהיבט התחבורתי.

שי סופר: גם לנושא של גודש, זיהום אוויר, תאונות דרכים, סלילת כבישים חדשים.

שי סופר: ברגע שאני מוותר על - - - בשעות גודש זה הישג שהוא חסר תקדים.

שי סופר: ניסינו לא מעט פרויקטים, עכשיו רץ ניסוי שנקרא "נעים לי ירוק" גמישות תעסוקתית תייתר את כל הפרויקטים האלה שמבחינתנו הם בעייתיים מאוד.

שי סופר: אנחנו מעדיפים בצורה משמעותיים גמישות תעסוקתית.

שי סופר: אנחנו כל הזמן מדברים על קירוב הפריפריה.

שי סופר: עבודה מהבית מקרבת את הפריפריה.

שי סופר: אני לא צריך קו רכבת שייקח אותי בשעה למרכז תל אביב ברגע שאני יכול לעבוד בשדרות או מנתיבות או מרמת הגולן.

שי סופר: זה חיוני, זה מבורך, הנציבות תשכיל לעשות אם לפחות יום בשבוע יעבדו העובדים מהבית.

שי סופר: במשרד התחבורה, כשאנחנו יושבים בהנהלה ורואים מה קרה בשלושת החודשים האחרונים, לא חווינו שום ירידה בתפוקות.

שי סופר: ההפך הוא הנכון, כולם עובדים, כולם מחויבים וזו גם לא בעיה למדוד תפוקות של עובד.

שי סופר: מבחינתנו זה צו השעה.

שי סופר: אם מדברים על מדינה עם 9 מיליון תושבים ופחות מ-20,000 קמ"ר, אנחנו מדברים על צפיפות אדירה ואנחנו חייבים את זה, זה מבחינתנו צו השעה.

שי סופר: משבר הקורונה רק הוכיח את זה בצורה שאינה משתמעת לשני פנים.

שי סופר: נשאלה שאלה לגבי חו"ל.

שי סופר: ראיתי שבאירופה לא מעט מדינות, גם לפני המשבר עבוד מהבית.

שי סופר: מדובר בעיקר במדינות סקנדינביות, הולנד, פינלנד.

שי סופר: מדובר על כ- 12%-14% עובדים מהבית.

שי סופר: הנושא הזה עבד בעבר ואין ספק שהוא יכול לעבוד גם בעתיד, בטח בשבילנו שאנחנו המדינה שכרגע הכי צפופה ב-OECD.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מוריה ברוט ממשרד העבודה, נשמח לאינפוט קצר ממך איפה נמצא משרד העבודה בהיבט הזה?

מוריה ברוט: בהמשך לדברים שכבר נאמרו, כשבוחנים את חקיקת העבודה בישראל, אין סתירה מבחינת היכולת לעבוד מרחוק.

מוריה ברוט: זה נכון שיש סוגיות שכדאי ורצוי להסדיר אותם על מנת להקל על מעסיקים שרוצים.

מוריה ברוט: הראיה שקיימים היום מעסיקים שמעסיקים בעבודה מרחוק, עברו לזה לפני הקורונה, תוך כדי הקורונה, הקורונה בהחלט היוותה תמריץ.

מוריה ברוט: אנחנו במשרד עושים עבודה כדי לראות איזה חסמים רגולטורים קיימים ואם אפשר, להסיר אותם ובאיזה אופן, כדי לעודד במשק את מי שהחסם מבחינתו הוא חסם רגולטורי.

מוריה ברוט: הדיון כמובן שונה על השירות הציבורי, שלא זאת הנקודה, אנחנו מסתכלים מבחינת הזרוע שמתחללת את הנושא של חקיקת העבודה.

מוריה ברוט: הוזכר כאן חוק שעות עבודה ומנוחה, זה מחייב את הצורך לעקוב אחר שעות העבודה ולדווח עליהם, לראות שעובד לא חרג משעות העבודה, אבל כמו שנאמר, יש דרכים לעשות את זה בהסכמים בין העובד ומעסיק, זה לא חייב שזה יהיה חסם.

מוריה ברוט: בעולם אפשר לראות מקומות בהם יש חקיקה ייעודית לנושא, שמאפשרת לעובד או לעבודת להגיש בקשה כדי לאפשר עבודה מרחוק.

מוריה ברוט: יש תנאים מוגדרים שעל פיהם המעסיק צריך לשלול את זה, רק בהתקיים תנאים מסוימים, אלה באמת נושאים שאנחנו בוחנים, איפה המקומות הרגולטורים שמהווים היום חסם ואיך נכון להסיר אותם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברת הכנסת סאלח בבקשה.

סונדוס סאלח: בוקר טוב לכולם.

סונדוס סאלח: אני מצטרפת לברכות, שיהיה לך בהצלחה.

סונדוס סאלח: אני בטוחה שתוסיפי ערך ירוק, נשי, פוליטי וחברתי לוועדה הזאת.

סונדוס סאלח: הקורונה העמידה אותנו בפני אתגרים לא פשוטים.

סונדוס סאלח: יחד עם זאת היא העמידה אותנו בפני הזדמנות מיוחדת וחשובה ואנחנו צריכות לנצל אותה עד תום.

סונדוס סאלח: הזדמנות להיות ירוקים יותר, יותר לצד הסביבה.

סונדוס סאלח: אין ספק שעם התקדמות השנים, האדם פוגע בטבע יותר ויותר ותמיד אמרנו הלוואי שתהיה לנו את ההזדמנות לעשות פיילוט אחד ולנסות לראות כמה אנחנו יכולים להקטין את הפגיעה באקלים ובאיכות הסביבה.

סונדוס סאלח: הנה יש לנו את ההזדמנות.

סונדוס סאלח: ניסינו, אנחנו יכולים לעשות אחרת, לחשוב ולפעול מחוץ לקופסה.

סונדוס סאלח: כמו שיש יום בלי בשר, אפשר להמליץ על יום עבודה מהבית.

סונדוס סאלח: זה מאפשר לנשים רבות יותר להשתלב בעודה.

סונדוס סאלח: זה מאפשר לקרב את הפריפריה לעבודה בכל התחומים.

סונדוס סאלח: יש את ההזדמנות ואני בטוחה שנוכל לקדם אותה בחקיקה ובתכניות גם בבתי הספר, גם בתעסוקה, גם בדרכים, גם בתשתיות, בשיתוף פעולה עם כל הוועדות.

סונדוס סאלח: יש הרבה מה לעשות בתחום הזה.

ג'אבר עסאקלה: כמה הערות לפני הסיכום.

ג'אבר עסאקלה: תודה לכל המציגים, אני גאה במיוחד בנציג הראשון שלנו, דב חנין, חבר טוב.

ג'אבר עסאקלה: התכנית של המשרד להגנה על הסביבה היא תכנית מצוינת.

ג'אבר עסאקלה: השאלה אם היא מתוקצבת כראוי?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו עוד לא מסכמים את כל הדיון, רק את הנושא הזה של עבודה מרחוק.

ג'אבר עסאקלה: אוקיי.

ג'אבר עסאקלה: לגבי עבודה מהבית, כמו שחברת הכנסת סאלח אמרה, משבר הקורונה יצר תהליכים שחולמים עליהם 20 שנה.

ג'אבר עסאקלה: לימוד מרחוק, עבודה מרחוק, פתאום זה קרה תוך שבועיים, זה מאוד משמעותי וזה שינה את התודעה של האנשים.

ג'אבר עסאקלה: היום כל אחד מבין שאפשר אחרת.

ג'אבר עסאקלה: אפשר לעבוד מהבית, אני לא חייב לנסוע 180 ק"מ ממע'ראר לירושלים בשביל פגישה אחת אלא אני יכול לקיים אותה בזום וזה מאוד משמעותי.

ג'אבר עסאקלה: אבל, כמו שאמר אחד הנציגים, בפריפריה התשתיות הטכנולוגיות חלשות ביותר וזה מחייב השקעה.

ג'אבר עסאקלה: אני ממע'ראר אולי אוכל לקיים פגישת זום, אבל עם עוד משתתף זה קורס.

ג'אבר עסאקלה: כל עניין האינטרנט בצפון, עניין התשתיות הטכנולוגיות בצפון ובדרום, מחייב התייחסות ועבודה.

ג'אבר עסאקלה: כדי לקדם עבודה מהבית צריכים שתהיה תחבורה.

ג'אבר עסאקלה: אם אנשים עובדים מהבית היות כי אין להם אפשרות להגיע למקום אחר, אז זה אילוץ ולא נעשה מרצון.

ג'אבר עסאקלה: אם אין תחבורה ציבורית זה אומר שאנשים שרוצים לעבוד ואין להם תשתיות בכפר ואין להם תחבורה ציבורית, הם יקנו רכב טרנטה שיזהם את האוויר כדי להגיע למקום העבודה.

ג'אבר עסאקלה: לכן אחריות משרד התחבורה לדאוג גם לתחבורה ציבורית.

ג'אבר עסאקלה: אני חי את כל חיי בפריפריה ועובד בפריפריה, כדי לקדם תחבורה נורמלית ולחסוך בזיהום אוויר צריך רכבת.

ג'אבר עסאקלה: אוטובוסים, כמה שהם ירוקים עדיין יזהמו.

ג'אבר עסאקלה: לכן משרד התחבורה מחויב להרחיב את התשתית הרכבות במדינת ישראל.

ג'אבר עסאקלה: לא יכול שייקח לי ממע'ראר לתל אביב שעתיים ורבע ברכבת, כי באוטו ייקח לי שעה וחצי אז למה שאסע ברכבת?

ג'אבר עסאקלה: יש דברים שצריך לחשוב עליהם.

ג'אבר עסאקלה: עניין של עבודה יום אחד מהבית לא מספיק לדעתי, אולי בשירות הציבורי זה מצוין, אבל יש מקצועות שאפשר לעשות את הכול מהבית או מהמרחבים הציבוריים או מה"האבים", אני יודע שיש כמה "האבים" שעובדים והם מוצלחים.

ג'אבר עסאקלה: צריך לאבחן איזה מקצועות אפשר להמליץ עליהם שהכול ייעשה מרחוק ולא חייבים להגיע כל פעם ממרחק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון, אם כי יום אחד, שבסופו של דבר זה 15%, זה הבדל עצום ומשמעותי מאוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הנושא הבא שנרצה לדבר עליו, הזכירו את זה בסקירה של מה שקורה בעולם ובארצות הברית, ברור לנו לחלוטין שאנחנו לא רוצים בנקודת הזמן הזאת לקדם תעשיות מזהמות מבוססות על נפט וגז.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו צריכים לנצל את המשבר הזה לעבור לאנרגיה נקיה שמבוססת על אנרגיה מתחדשת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': המעבר הזה יבטיח לא רק אוויר נקי אלא יכול להוות מקום כלכלי תעסוקתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ד"ר אורי שרון, ספר לנו איך השקעה בפיתוח ענף האנרגיות המתחדשות יחזק את הכלכלה וייצור מקומות עבודה חדשים במשק.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: מעבר לתועלות העצומות גם ברמה הסביבתית הקלינית, הבריאותית של מעבר לאנרגיות מתחדשות, אנחנו רואים בכל העולם, שלהבדיל מתשתיות אנרגיה פוסילית, תשתיות אנרגיה מתחדשת מייצרות תעסוקה שהיא איכותית וארוכת טווח.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: עבודה לא רק לפרויקט ספציפי למשל של הנחת צינור גז לאילת, שלדעתי זה פרויקט מיותר בעלות כלכלית מאוד גבוהה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נידרש לנושא הזה גם בוועדה.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: זה מקבע את המשק שלנו למודל של אנרגיה מזהם להרבה מאוד שנים, במיוחד שהולכים לעיר שעד 2025 צפויה לייצר יותר מ-100% מצריכת האנרגיה שלה באנרגיה מתחדשת.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: פרויקט כזה לדוגמה, יש אנשים שעובדים עליו כדי לבנות את הצינור וזהו.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: אבל באנרגיה מתחדשת אנחנו יודעים שמייצרים תעסוקה ארוכת טווח.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: מעלים את מספר העובדים במשק ומשמרים את העבודות לשנים רבות.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: אנחנו יודעים גם שהתשואה על השקעה בתשתיות אנרגיה מתחדשת היא קבועה, ארוכת טווח ויציבה.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: זה אומר שזה אפיק השקעה מאוד אטרקטיבי לחוסכים פנסיונית.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: מדינות רבות בעולם מייצרות - - - שהמטרה שלהם לעודד השקעה של נושאים פיננסיים בתשתיות אנרגיה מתחדשת באופן שגם מייצר אנרגיה מתחדשת, גם מחזק את הביטחון האנרגטי וגם תורם לביטחון הפנסיוני של האנשים שלהם.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: אנחנו פחות רואים את זה בישראל וחבל, כי זה היה מזרים כספים ומשיג את שלושת התועלות האלה.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: דברנו על תעסוקה, גם על פנסיונית.

 << דובר_המשך >> אורי שרון: דבר נוסף על המשק ועל ייצור אנרגיה, אחד הדברים הכי חשובים באנרגיה מתחדשת זו היכולת לייצר אותה באופן מבוזר, זה אומר שהבעלות באמצעי הייצור האלה עוברת מתאגידים גדולים ליחידים וקהילות, מספקת הכנסה ליחידים וקהילות, מפחיתה את אי השוויון ובדרך מייצרת גם את כל התרומה שאנחנו יודעים שיש לאנרגיה מתחדשת, אבל גם בגלל שזה נעשה באופן מבוזר, מחזקת את החוסן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה ממש לא משק החשמל שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתנצלת שאני מפסיקה אותך, אנחנו חייבים להתקדם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור לחלוטין הפוטנציאל שיכול להיות לשוק האנרגיה המתחדשת בדיוק בנקודת הזמן הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שחר סולר ממנהל התכנון, אחראי על פיתוח שוק אנרגיות מתחדשות, בבקשה.

שחר סולר: בהצלחה רבה לוועדה וליושבת הראש.

שחר סולר: זו ועדה מאוד חשובה והנושא חשוב.

שחר סולר: במנהל התכנון אני סגן לתכנון אסטרטגי ולא אחראי על פיתוח שוק האנרגיות.

שחר סולר: אם זה רלוונטי אשמח לדבר על כמה דברים שאנחנו עושים בתחום.

שחר סולר: מנהל התכנון, כגוף שאחראי על התכנון בישראל מקדם גם בשגרה וגם בחירום סוגיות שונות שלתפיסתנו נותנות מענה גם לצרכים סביבתיים, כמו נושא האקלים, צרכים חברתיים וכמובן היבטים כלכליים.

שחר סולר: בתקופת הקורונה עשינו הערכת מצב, ניסינו להבין מה תהיה השפעה של הקורונה, בעת הקורונה ולקראת יציאה מהקרונה ובמקרה שיגיע גל שני.

שחר סולר: מה אנחנו יכולים ללמוד מהדברים האלה מה אנחנו צריכים לשפר ולייעל.

שחר סולר: אחד הדברים שמאוד התחדדו, זה דבר שאנחנו עושים ביום יום, זה הדגש על תכנון איכותי ובעיקר עירוני, כי רוב האוכלוסייה גרה בערים, איך יחידות הדיור שלנו צריכות להראות, איך הבניינים ואיך השכונות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מפסיקה אותך לרגע, חברת הכנסת ע'דיר תמלא את מקומי, אני יוצאת לחדר ליד להצביע וכבר חוזרת.

שחר סולר: תכנון עירוני טוב, איכותי, תכנון שהוא צפוף יחסית, צפיפות טובה ולא צפיפות של סרדינים אלא משהו שמאפשר צמצום של נסיעה, שיפור ההליכתיות, שימוש באופנים, כל הדברים שנאמרו לפני, שבסופו של דבר מקובלים עלינו ואנחנו מנסים להטמיע אותם ככל יכולתנו בתכניות.

מיקי חיימוביץ', 11: במקביל כל הנושא של שיפור ההגנה על שטחים פתוחים.

מיקי חיימוביץ', 11: עוד שבועיים אמורה לעלות לדיון במחוז מרכז תכנית להגנה על המסדרון האקולוגי שאנחנו מקווים שייתן לו מעמד סטטוטורי, זאת אומרת שהוא יהיה מוגן.

מיקי חיימוביץ', 11: כל הדברים האלה באופן הוליסטי מתחברים, אמורים לתת מענה גם להיבטים סביבתיים ולאקלים וכאמור גם להיבטים חברתיים וכלכליים.

מיקי חיימוביץ', 11: דגש נוסף חשוב הוא הנושא של התחדשות עירונית.

מיקי חיימוביץ', 11: לכאורה שואלים מה זה חשוב, התחדשות עירונית גם מאפשרת צמצום הפגיעה בשטחים פתוחים מצד אחד ומצד שני שדרוג המרחב הבנוי.

מיקי חיימוביץ', 11: תשתית ישנה שאפשר לבנות אותה היום בתקן של בניה ירוקה, כמו שנאמר, אישרנו לאחרונה את התקנות.

מיקי חיימוביץ', 11: הם אושרו, צריך רק חתימת שר.

מיקי חיימוביץ', 11: זה יצעיד אותנו קדימה.

מיקי חיימוביץ', 11: לסיום אאחל שתהיה לך עבודה משותפת ומוצלחת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חזי ליפשיץ בבקשה.

חזי ליפשיץ: צהריים טובים.

חזי ליפשיץ: אני שמח על כינוס הוועדה, מאחל לך הרבה הצלחה, זו ועדה מאוד חשובה ומקדמת נושאים שחלקם הגדול בליבת העיסוק של משרד האנרגיה.

חזי ליפשיץ: שמחתי לראות את התכנית שהוצגה בנמרצות על ידי גלית כהן, סמנכ"ל המשרד למשרד הסביבה.

חזי ליפשיץ: חלקם הרלוונטיים אלינו כבר ממש מתכתב עם מה שהצגנו לפני מספר בתכנית של משרד האנרגיה.

חזי ליפשיץ: ברשותך אומר כמה פרויקטים שאנחנו מקדמים עכשיו במשרד האנרגיה, ממש רלוונטיים לנושאים שדובר עליהם לפני כן.

חזי ליפשיץ: לגבי יום עבודה מהבית, אנחנו רואים את זה גם בהיבט האנרגטי.

חזי ליפשיץ: לא רק בהיבט של חיסכון בזמן, אולי איזון בין חיי בית למשפחה, אלא גם בהיבט האנרגטי.

חזי ליפשיץ: כלומר, אם נוריד מספר לא קטן של כלי רכב מהכביש בכל יום ואנשים יוכלו לבחור לעבוד עוד יום אחד או שניים מהבית, זה יחסוך לא מעט אנרגיה, כי נחסוך תנועה על הכביש, מה שיצמצם זיהום אוויר וכמובן גם אנרגיה.

חזי ליפשיץ: במשרד האנרגיה, בימים אלה, משלימים את כתיבתה של תכנית לאומית להתייעלות באנרגיה.

חזי ליפשיץ: התכנית הזו מאוד מקיפה, כותבים אותה בשיתוף הציבור, יחד עם ארגוני סביבה שחלקם הלא קטן נמצא כאן ויחד עם מספר גדול של משרדי ממשלה.

חזי ליפשיץ: נביא אותה בשאיפה ממש בחודשים הקרובים לאישור הממשלה.

חזי ליפשיץ: יש פרק מיוחד בתכנית שעוסק גם בעבודה מהבית, ההיבט האנרגטי, כלומר, עידוד עבודה מהבית במטרה לחסוך באנרגיה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אשמח אם תתייחס לנושא של ניטור האנרגיה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם אנחנו הולכים לכיוון של שימוש בדלקים פוסיליים או לא, כי זה השינוי הגדול ביותר שנדרש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו לא רוצים ללכת אחורה.

חזי ליפשיץ: אני מסכים אתך ומשרד האנרגיה מקדם בצורה מאסיבית את הנושא של אנרגיות מתחדשות.

חזי ליפשיץ: פורסם לפני מספר ימים פרויקט שנעשה עם מפעל הפיס ויחד עם השלטון המקומי בשיתוף פעולה, לשימוש בגגות להתקנה של פאנלים פוטו-וולטאים.

חזי ליפשיץ: דברו על תקציב, עשינו את זה ללא תקציב.

חזי ליפשיץ: מפעל הפיס העמיד הלוואה בריבית מאוד נמוכה לרשויות המקומיות להתקנה של פאנלים פוטו-וולטאים על גבי גגות של רשויות מקומיות.

חזי ליפשיץ: מדובר על חצי מיליארד שקל בריבית אפסית.

חזי ליפשיץ: אנחנו מרוויחים ככה דברים, לא מפשירים שטחים פתוחים.

חזי ליפשיץ: יסכימו אתי הנוכחים כאן שעדיף לנצל את הגגות של רשויות מקומיות לטובת הקמה של פאנלים פוטו-וולטאים מאשר להקים את זה בנגב או בכל שטח פתוח אחר.

חזי ליפשיץ: אנחנו מנצלים את הגגות להקמה של פאנלים פוטו-וולטאים.

חזי ליפשיץ: יש ביקוש מאוד יפה, כ-140 רשויות, זה סדר גודל של כ-120 מגה וואט יוקמו במהלך השנה הקרובה על גבי גגות של מבנים.

חזי ליפשיץ: בנוסף, שר האנרגיה יובל שטייניץ פנה לרשות החשמל בבקשה לבחון את העלאת יעד המתחדשות.

חזי ליפשיץ: אני אזכיר שיש לנו יעד אנרגיות מתחדשות שהתקבל בהחלטת ממשלה לקראת ועידת פאריז של 17%.

חזי ליפשיץ: השר ביקש מרשות החשמל לבחון את העלאה של כמעט הכפלת היעד לבין 25% ל-30%.

חזי ליפשיץ: בקרוב נקבל את העבודה של רשות החשמל ונראה אם הדבר הזה אפשרי, בשאיפה שיהיה אפשרי נראה איך אנחנו מגיעים לכיוון היעד הזה.

חזי ליפשיץ: אני מניח שחלק יטענו שהיעד הזה לא מספיק גבוה ואולי אפשר להגיע ל-100% אנרגיות מתחדשות אז אני מזכיר לכם איפה היינו ממש לא מזמן, היינו באחוז מאוד נמוך ואנחנו כרגע עושים צעדים גדולים מאוד לכיוון העלאת היעד, 30% אנרגיות מתחדשות, שלא יהיה קל בעיניכם, זה מצריך רשת מתוחכמת, מצריך אגירה, זה דבר שנמצא עדיין בחיתוליו ואנחנו הולכים לקראת היעד הזה וזה מבורך.

חזי ליפשיץ: אני אזכיר את הנושא של הקטנת השימוש בפחם גם יוזמה של שר האנרגיה.

חזי ליפשיץ: מעבר דרמטי מייצור חשמל בחשמל עד לפני כמה שנים - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתנצלת שאני מפסיקה אותך באמצע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מכירים את התכניות האלה ושומעים עליהם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לחדד אותך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בנקודת הזמן שאנחנו נמצאים בה היום, השאלה היא האם אתם מבינים שיש לכם פה הזדמנות לשים את עיקר העשייה שלכם בנושא של אנרגיה מתחדשת ולא לשמוע על עוד תחנות כוח על גז שאתם מתכננים לבנות, על פצלי שמן שאתם מחפשים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לשמוע מכם שאתם מבינים שלדברים האלה אין מקום היום.

חזי ליפשיץ: על פצלי שמן פורסם כבר שאנחנו לא מקיימים את התחום הזה.

חזי ליפשיץ: אפשר לדבר על 100% אנרגיות מתחדשות ואני מניח שחלק מהמשתתפים כאן ירצו לקדם את המשק לכיוון הזה.

חזי ליפשיץ: אנחנו כרגע מדברים על העלאה דרמטית מ-17% אנרגיות מתחדשות לכמעט הכפלה.

חזי ליפשיץ: רואים את האנרגיות המתחדשות כאנרגית העתיד.

חזי ליפשיץ: עדין יש מגבלות.

חזי ליפשיץ: כיוון שמדינת ישראל שונה ממדינות אחרות בעולם, יש הידרו, מעט מאוד רוח, אנחנו עושים מאמצים לנצל את מעט הרוח שיש לנו כאן, אבל בגדול הטכנולוגיה היחידה שיש לנו כאן היא השמש.

חזי ליפשיץ: יש לנו אותה בשפע, אבל עדין בלילה אין לנו שמש.

חזי ליפשיץ: לכן אנחנו עושים מאמצים מאוד גדולים להגדיל את אחוז הייצור בחשמל באנרגיות מתחדשות, רואים בגז הטבעי כטכנולוגיית מעבר עד שהתחום הזה יתפתח.

חזי ליפשיץ: האנרגיות המתחדשות יותר יעילות, אפשר יהיה לנצל אותם יותר ביעילות.

חזי ליפשיץ: הטכנולוגיה של האגירה תכנס יותר ויותר, המחירים שלה יקטנו ואני מניח שלאט לאט נוכל להגדיל את אחוז האנרגיות המתחדשות.

חזי ליפשיץ: כל זה יחד עם צעדים אחרים, הזכירה גלית נושא שאנחנו מקדמים יחד, התייעלות באנרגיה.

חזי ליפשיץ: בניה - - - אנרגיה שאנחנו מקדמים יחד עם מנהל התכנון ממשרד הפנים ועם המשרד להגנת הסביבה.

חזי ליפשיץ: נושא של התמודדות עם שינוי האקלים ברשויות מקומיות.

חזי ליפשיץ: יש לנו משימה אסטרטגית שאנחנו מובילים יחד עם לא מעט משרדי ממשלה, יחד עם האיחוד האירופי להכנת תכנית להתמודדות עם שינויי האקלים ואנרגיה מקיימת בערים.

חזי ליפשיץ: יש תכניות נוספות שהמשרד מוביל כמו רכב חשמלי, עמדות טעינה, הכול במטרה לעבור כמה שיותר לאנרגיות מתחדשות ועדיין לזכור את העבודה שאנחנו נמצאים לא בשלב שאנחנו יכולים לעבור לגמרי לאנרגיות מתחדשות, אלא בשלב מעבר.

חזי ליפשיץ: אנחנו מגדילים בצורה דרמטית את היקף האנרגיות המתחדשות ובמקביל שומרים שתהיה לנו כאן אנרגיה נקיה, כי בוודאי שגז טבעי יותר נקי מפחם, סולר או מזוט.

חזי ליפשיץ: יש הרבה צעדים שנעשים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נסתפק בדברים האלה אבל אני חייבת לומר שכל הדברים שפרשת בפנינו חשובים מאוד, זה קצת באיחור, אבל יפה שאתם הולכים לכיוון הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה שהייתי שמחה לשמוע מכם ואנחנו נהיה בקשר אחרי הדיון הזה, זו תכנית משימה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כשאתה מדבר על הגדלת יעדים בנושא של אנרגיה מתחדשת, אתה יכול לעשות פה שינוי עצום בשוק התעסוקה שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כל הנושא של הכשרות מקצועיות, אנשים שמניחים פאנלים סולאריים, יש פוטנציאל אדיר כלכלי, לא רק מהבחינה של היעדים של אנרגיה מתחדשת, אלא גם עזרה כלכלית מהבחינה של שוק התעסוקה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נשמח להבין מכם אם אתם משתפים בנושא הזה פעולה עם משרדים אחרים ואיך אתם רואים את הפוטנציאל מהבחינה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש פה הזדמנות פז ליישום.

חזי ליפשיץ: אני יכול לומר שמשרדים אחרים משתפים פעולה אתנו.

חזי ליפשיץ: אנחנו מובילים היום את הגדלת היעד של אנרגיות מתחדשות ובהחלט רואים את הנושא הזה כיעד לאומי כולל שימוש בגגות של משרדי ממשלה, מבני ציבור.

חזי ליפשיץ: רואים את התועלות שעליהם דובר לפני כן שלה גדלת התעסוקה, קידום טכנולוגיות.

חזי ליפשיץ: אני מזכיר שיש לנו מדען ראשי שנותן מענקים למתקני הדגמה ולמחקרים מובילים בתחום.

חזי ליפשיץ: בהחלט נשמח להרחיב על כך בישיבה כדי שתוכלו לראות את הצעדים שאנחנו מקדמים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה תשמח לשמוע אם יש חסמים מבחינת

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כם בנושאים שאנחנו יכולים לעזור, כי בעיני זה קריטי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לפני שנעבור לנושא הבא, אני רוצה לתת מסגרת לנשוא של רגולציה סביבתית, שזה אחד הנושאים החשובים שעולים בעולם ויש להם השלכה על ישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': פרופסור אורן פרז, ראש הפקולטה למשפטים מאוניברסיטת בר אילן בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אשמח לקבל ממך סקירה קצרה למה צריך לחזק רגולציה סביבתית ולא להפחית אותה.

אורן פרז: קודם כל אני מצטרף לאיחולי ההצלחה לך ולוועדה.

אורן פרז: ישראל היא אחת המדינות הצפופות ביותר בעולם והצפי שהאוכלוסייה תגדל בצורה משמעותית ב-30 השנה הבאות.

אורן פרז: זה אומר שהלחצים על המערכות, על כל משאבי הטבע בישראל, מים, אטמוספירה, שטחים פתוחים, יהיו מהגדולים ביותר ב-OECD ולכן חשיבה ארוכת טווח צריכה להיות שאנחנו נחזק את הרגולציה הסביבתית ולא נחליש אותה ולא ננסה להשיג רווחים קצרי מועד כדי להקל על התעשייה.

אורן פרז: יש ספרות רחבה שמדברת על המרוץ לתחתית, הניסיון לקבל יתרונות תחרותיים על ידי פגיעה ברגולציה סביבתית.

אורן פרז: זה דבר שאולי היה מתאים למדינות מתפתחות אבל לא מתאים לכלכלה מפותחת כמו ישראל.

אורן פרז: יש מחקרים רבים בעולם שמראים שלעלויות החיצוניות, שנגרמות כתוצאה מזיהום סביבתי, שפוגע גם בזיהום אוויר, זיהום מים וכו', יש השלכה כלכלית מאוד משמעותית.

אורן פרז: גם מדינות שבעבר הגדרנו מדינות מתפתחות כמו סין, ערות לכך.

אורן פרז: למשל דו"ח של הבנק העולמי משנת 2016 העריך ש-1 מתוך 10 מקרי מוות מוגדר שאירעו בעולם נגרמו על ידי זיהום אוויר.

אורן פרז: הנזק ל-GDP כתוצאה מזיהום נע בין 7.5% באסיה, 5% באירופה ו-2% בצפון אמריקה.

אורן פרז: דו"ח שנעשה עבור סין על ידי הבנק העולמי קבע שהעלות הכוללת של זיהום לסין עמדה על 6% מה-GDP והיוותה נטל כבד על הכלכלה הסינית, כך שסין עצמה נכנסה לפעילות מאוד מואצת של הקשחת הרגולציה הסביבתית כדי להימנע מאותם נזקים כלכליים.

אורן פרז: יש היום קונצנזוס בקרב כלכלנים סביבתיים ואנשי רגולציה שרגולציה סביבתית זה לא מותרות.

אורן פרז: יש לזה משמעות כלכלית מאוד חשובה לרווחה שלנו ולצמיחה של ישראל, בפרט בתנאים המיוחדים של מדינת ישראל, צפיפות מאוד גדולה, לחץ מאוד כבד שילך ויגדל על המשאבים שלנו.

אורן פרז: לכן אני חושב שמה שצריך להנחות אותנו זה לא כרסום ברגולציה והשגה של יעדים קצרי טווח, אלא זה לנסות לעבור לתפיסה של רגולציה חכמה, לחזק את המשרד להגנת הסביבה כי רגולציה סביבתית זה דבר שדורש הרבה ידע, ידע אינטר דיציפלינארי, החל מאקולוגיה, כלכלה, משפט, בצורה מורכבת, מחייבת טכנולוגיית מידע מאוד משוכלל, יש ספרות שמדברת על רגולציה אלגוריתמית ושימוש מאוד מתקדם במידע, דבר שחסר היום במשרד להגנת הסביבה.

אורן פרז: לדעתי צריך לשנות את מסגרת הדיון לא להשגת יעדים כלכליים קצרי טווח על ידי פגיעה במשרד או בתשתית הסטטוטורית שהם שני הצדדים לאותו מטבע, יכולים שניהם להביא לאותה תוצאה.

אורן פרז: תמצאו באקדמיה שותף מאוד פורה לשיח הזה.

אורן פרז: אנחנו בבר אילן נשמח להצטרף לכל ניסיון לשפר את הרגולציה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נמצא אתנו אורן כהן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סמנכ"ל ממשל וחברה במשרד ראש הממשלה, עומד בראש הצוות להפחתת רגולציה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הסיבה שהזמנו אותך לכאן הוא תהליך שהתחיל עוד בטרם הקורונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להבין ממך האם יש כוונה מצדכם לקדם הצעת מחליטים כעת או בעתיד, שמתייחסת לנושא של חוק אוויר נקי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה שדבר שמטריד אותנו בהמשך למסמך שהפצתם בעבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם אתם מקדמים צעדים להפחתת רגולציה סביבתית במסגרת חוק ההסדרים שעומד לפתחנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם כן, מהם הצעדים?

אורן כהן: צהרים טובים.

אורן כהן: אנחנו מאוד שמחים על הקמת הוועדה.

אורן כהן: אנחנו חושבים שזו ועדה מאוד חשובה ומרכזית וחלק גדול מהצעדים שהממשלה מובילה, לדוגמה הרפורמה ברישוי עסקים, שהייתה אולי אחד מנושאי הדגל שלנו בממשלה הקודמת, הייתה פה בוועדה במשך עשרות שעות.

אורן כהן: אולי כדאי לזמן דיון מעקב על יישום הרפורמה, לדעתי חשוב לעקוב אחרי זה כי לא הכול יושם וזה היה מהלך מאוד מרכזי.

אורן כהן: לגבי העניין הזה, שמחתי לראות שזה מופיע כחלק מהמתווה שגלית הציגה קודם, גם מבחינת המשרד.

אורן כהן: לרגולציה הסביבתית יש שני היבטים: היבט הדרישות או הערכים הסביבתיים, שמדינת ישראל עומדת בשורה הראשונה וכמו שנאמר, אנחנו מדינה מאוד צפופה, זה היבט שאנחנו לא נוגעים בו כי זה דורש הרבה מומחיות, ידע ויש תהליכים שמדענים שותפים להם אלפי שעות לפני שקובעים את הערכים הסביבתיים.

אורן כהן: יש את כל הנושא התהליכי, כולל התהליך של הרישוי הסביבתי והסדרה הסביבתית.

אורן כהן: במובן הזה הרגולציה בישראל מאוד מיושנת.

אורן כהן: העובדה שיש ריבוי היתרים, העבודה שאתה מקבל היתר בנפרד לפליטות אוויר והיתר בנפרד לחומרים המסוכנים שאתה מחזיק.

אורן כהן: באירופה מדברים על רישוי אחוד וזה יאפשר למשרד להגנת הסיבה פחות להתעסק בבירוקרטיה וניירת ויותר להיות בשטח, לפקח ולוודא שהרגולציה אכן נשמרת.

אורן כהן: זה תהליך שהתחלנו לעבוד עליו במשרד להגנת הסביבה ואני מקווה שזה ימשיך.

אורן כהן: היה שקף שהמשרד להגנת הסביבה הציג לגבי חברה תעשייתית יחסית גדולה, שראה שבטווח זמן של שנתיים אותה חברה תעשייתית, אותו מפעל פנה למשרד להגנת הסביבה כ-14 פעם, כל פעם לגבי היתר אחר או רישיון אחר או כל פעם לגבי תהליך אחר שנוגע להיתר.

אורן כהן: כלומר הרגולציה מבחינת התהליכים בנויה מאינטראקציות בלתי פוסקות וחוסר ודאות והתעסקות כל הזמן או בחידוש או בהוצאת רישיונות במקום לאפשר לתת - - - סביבתי מאוד שאפתני, לייצר ודאות לעסק לגבי מה הדרישות שצריך לעמוד בהם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה ההבדל בין הפחתת בירוקרטיה לבין הפחתת רגולציה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הרגולציה הוא משהו מחויב המציאות כיוון שאנחנו מדברים בבריאות של אנשים ובבריאות של סביבה.

אורן כהן: הצוות הממשלתי לא עסק בנושא הזה של דרישות הרגולציה.

אורן כהן: כלומר האם הדרישה לפי חוק אוויר נקי של מזהם מסוים, עומד או לא עומד, לא עסקנו בזה, אנחנו לא מבינים בזה.

אורן כהן: המיקוד היה על הדגש התהליכי.

אורן כהן: יש בינינו פערים קטנים, אבל לגבי התפיסה הכללית של רישוי אחוד כמו באירופה, יש יצירת הוודאות, של הסתכלות על הפליטות לאוויר ועל הפליטות לקרקע ועל ההזרמה לים.

אורן כהן: צריך להסתכל על זה באופן אחוד כי בסוף אפשר להעביר מזהמים ממדיום למדיום ואין טעם שכל פעם נרדוף, ניתן דרישה מחמירה לאוויר, אז יעבירו את הזיהום לצינור הביוב ואז נתפוס אותו לצינור ביוב והוא יעביר את זה לפסולת המסוכנת שהוא מטמין.

אורן כהן: צריך ראייה כוללת ויש לנו בזה אחדות דעים.

אורן כהן: עדין, מבחינת הפרטים של זה ואיך לשייך את זה עד הסוף ואיך זה יעבוד, למשרד יש גם דרישות לגבי משאבים שהוא יידרש כדי לעמוד בזה וזה בסדר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': צודק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו יודעים טוב מאוד וזה עלה גם בביקורות שנעשו, יש כאן בעיה של חוסר יכולת של אכיפה.

אורן כהן: אבל חשוב להגיד שחוסר יכולת לאכיפה נובעת גם מחוסר יעילות של הרגולציה, שיש כל כך הרבה רישיונות שצריך כל הזמן לבוא לחדש, לבדוק או לתקף אותם, אז מתעסקים המון בבירוקרטיה במקום להתעסק במהות של לתת את הוודאות, להציג את הדרישות ואז להיות בשטח לפקח שבאמת עומדים בדרישות האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רגולציה סביבתית היא דבר הכרחי על מנת לשמור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מדברים על בריאות של אנשים, האוויר שאנחנו נושמים, המים שאנחנו שותים, הדברים הכי קריטיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': צריך להבין שהרגולציה הסביבתית מחויבת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם אתם טוענים לצמצום בירוקרטיה או ייעול, אני מבינה, אבל אני לא רוצה שתבינו שאפשר לצמצם רגולציה סביבתית, או לקחת סמכויות מהמשרד להגנת הסביבה.

אורן כהן: אני מסכים עם מה שאמרת.

אורן כהן: מבחינת האיום על בריאות האנשים, כרגע עיקר הבעיה מבחינת זיהום האוויר שמשפיע על אנשים בישראל הוא מתחבורה, לא מתעשייה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא מסכימה עם זה.

אורן כהן: לדעתי אלה נתוני המשרד להגנת הסביבה, בטח בתוך המטרופולין.

אורן כהן: היום, גם כך חלק מהתעשייה שמאוד מזהמת נמצאת מחוץ למרכזי אוכלוסייה, כמו מישור רותם.

אורן כהן: אבל אם מסתכלים איפה אנשים גרים, האוויר שהם נושמים מזוהם ולא בגלל מפעלי תעשייה אלא בגלל תחבורה.

אורן כהן: שם יש אתגר ענקי, אני מסכים.

אורן כהן: דברתי עם גלית, שם הטכנולוגיה צריכה לקחת אותנו וגם לשר האנרגיה יש תכניות מרחיקות לכת בהקשר הזה.

אורן כהן: זה לא סותר את זה שאני מסכים אתך, אני רק אומר שבתוך מה לתת מענה לצורך של האנשים לנשום אוויר נקי, רוב האיום כרגע הוא בגלל משק התחבורה שלמעט בשוליים, הוא לגמרי מזהם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא רואה את ממשלת ישראל רצה להחליף לרכבים היברידיים או חשמליים.

אורן כהן: אני חושב שצריך לעשות את זה.

אורן כהן: אני מסכים אתך, לא נעשה מספיק בעניין.

אורן כהן: אבל זו פחות רגולציה סביבתית על מפעלי תעשייה ויותר רגולציה סביבתית בהקשר של שוק התחבורה ובהחלט יש מקום לעסוק בזה.

אורן כהן: לגבי עולם התעשייה, אני מתקן, אנחנו לא אחראים על הפחתת הרגולציה, אנחנו אחראים על מדיניות הרגולציה.

אורן כהן: הממשלה שואפת לרגולציה חכמה, יעילה, מייצרת וודאות, כמה שפחות בירוקרטיה וכמה שיותר מהות.

אורן כהן: זה מה שאנחנו שואפים אליו ואלה המהלכים שאנחנו נרצה לקדם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה שנקדיש את מעט הזמן שנותר לסקירה קצרה של פרופ' נתן זוסמן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אחד הדברים החשובים שאנחנו צריכים להבין זה נושא ההשקעות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש המלצות של ארגון ה-OECD בנושא של מענקי חילוץ ואשראי בערבות המדינה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לשמוע ממנו יותר פרטים עם הדברים האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': פרופסור זוסמן, אתה ראש תחום מקרו-כלכלה בפרויקט ישראל 2050, סקירה קצרה ברשותך על סוגיית ההשקעות.

נתן זוסמן: שלום לכולם, אני מצטרף לברכות ולאיחולים לך ולוועדה.

נתן זוסמן: אני רוצה להזכיר לכולם שאנחנו עומדים לפני תקציב דו שנתי שעומד לעבור בחודשים הקרובים.

נתן זוסמן: הוועדה וחברי הכנסת חייבים לנצל את היכולת הפרלמנטרית שלכם כדי לקדם במסגרת התקציב תכניות השקעה בתשתיות שיקדמו אותנו לקראת יישום - - - בנושא הפחתת פלטות, שימוש באנרגיה ירוקה, התייעלות אנרגטית לקראת 2050.

נתן זוסמן: בכל העולם נעשים מאמצי חילוץ, בעיקר באירופה, כאשר מנצלים את התוספות התקציביות כדי לקדם מהעתיד להווה כל מיני תכניות שקשורות להפחתת הפלטות.

נתן זוסמן: רואים פה ניצול הזדמנות בגלל - - - בעתיד, את התקציב הציבורי מעבר למה שתוכנן בעבר, אז יש כאן הזדמנות שצריך לנצל אותה.

נתן זוסמן: במסגרת המסמך שאנחנו מכינים בשיתוף עם האגודה האקולוגית וגופים אחרים, כדי להגיש לממשלה בזמן הכנת התקציב, אני רוצה לעמוד על שלושה גורמים שאני חשוב שכדאי לדחוף אותם: אחד, כל הנושא של הוצאה תקציבית, לא רק שלא צריך לפגוע ברגולציה הקיימת, אלא צריך לדרוש שכל הוצאה תקציבית נוספת וכל עזרה שניתנת למגזר כזה או אחר, בין אם תיירות או עסקים קטנים, שתהיה מותנית בביצוע של התייעלות אנרגטית.

נתן זוסמן: צעדים להתייעלות אנרגטית, בין אם על ידי ייצור אנרגיה אנרגטית ובין על ידי שדרוג מבנים וציוד.

נתן זוסמן: זו דרישה שצריכה לבוא בצמוד לסעיפי ההוצאה האלה כתנאי.

נתן זוסמן: דבר שני, אנחנו קוראים לקדם הוצאה על תשתיות מקיימות בדגש על תשתיות שעתירות כוח אדם מקומי וביקושים לתעשייה המקומית.

נתן זוסמן: למשל מסלולי אופניים זו תחבורה מקיימת, נמצא בתכניות משרד התחבורה, זה משהו שעתיר עבודה מקומית, הרבה יותר מתשתיות אחרות ומאפשר גם לקדם את הנושאים של תחבורה מקיימת וגם לעזור לחילוץ המשק מהמיתון.

נתן זוסמן: דוגמה נוספת זה תשתיות מחזור, זה תחום עתיר כוח אדם.

נתן זוסמן: התקנת מתקני מחזור בערים.

נתן זוסמן: בכל עיר אירופית יש מתקני הטמנה בתוך ערים, התקנה של הדברים האלה היא תשתית שדורשת הרבה כוח אדם.

נתן זוסמן: יש לנו עכשיו המון תכניות ומענקים ויש יריבות גדולה בין משרדי ממשלה כאלה ואחרים לגבי תקציבים לקליטת עובדים שנפלטו במהלך משבר הקורונה.

נתן זוסמן: הדגש הוא על קליטתם בחזרה לאותם חברות שהם נפלטו מהם.

נתן זוסמן: יש כאן מקום לנצל את העובדה שחלק מהעובדים נפלטו מתעשיות שלצערי ביקושים אליהם לא יחזרו בעתיד הקרוב, חלקם נפלטו בגלל התייעלות.

נתן זוסמן: אז במקום לכפות ולתת תמריצים מוגזמים כדי לקלוט חלק מאותם עובדים שין להם ביקוש בתעשיות המקומיות, אפשר לנצל את התקציבים האלה לצרכים של הכשרה מקצועית בתחומים הירוקים.

נתן זוסמן: בין אם זה הכשרה מקצועית כל התחומים של אנרגיה סולרית, הכשרה מקצועית בתחומים של מחזור, השקעה מקצועית בתחומים של תחבורה מקיימת.

נתן זוסמן: יש עכשיו אוכלוסייה של עובדים שכרגע לא מועסקים ואפשר להשתמש בכסף הזה כדי לנסות לקלוט אותם מחדש בחלק ממקומות העבודה שכנראה הם נפלטו מהם בנסיבות כאלה ואחרות.

נתן זוסמן: אפשר גם לנצל חלק מהתקציבים האלה כדי לתת לאנשים האלה הכשרה שתאפשר להם תעסוקה איכותית, מהלך פריון בעתיד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתנצלת שאני קוטעת אותך, אנחנו בסד זמנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אביגיל פרידמן, נציגת המועצה הלאומית לכלכלה, אשמח אם תגידי שאתם חושבים על הדברים האלה שנאמרו, הם נדונים אצלכם ואתם מבינים את ההזדמנות שיש כאן מבחינת שוק העבודה וההשקעות לעשות פה שינוי משמעותי.

אביגיל פרידמן: אני מצטרפת לברכות לוועדה ולראות שלה.

אביגיל פרידמן: אנחנו מכירים את הנושאים האלה, יש לנו עמית ממשק דרך האגודה הישראלית לאקולוגיה.

אביגיל פרידמן: הנושאים נמצאים על השולחן ואנחנו דנים בסוגיות האלה.

אביגיל פרידמן: באופן קונקרטי אני רוצה לספר שאנחנו עכשיו דנים בצורה מעמיקה בנושא של ניידות מקיימת ושיפור תשתיות לאופנים ולהליכה באמצעות תפיסה שאנחנו לומדים אותה באירופה שמדברת על השקעה של היסע, של פתרונות זריזים, מהירים שיש להם ביטוי מהר בשטח.

אביגיל פרידמן: המטרה מצד אחד לעודד ניידות באמצעות רכיבה על אופנים והליכה ברגל ומצד שני להקל על המצוקות של התחבורה הציבורית שדיברנו עליה בהתחלה.

אביגיל פרידמן: זה מתחבר יפה לנושא של עבודה מהבית כי כאשר אנחנו מוותרים על יום ברכב, הנסיעות הקצרות שאנחנו עושים בשגרה אפשר לעשות אותם בטווח המקומי שלנו באמצעים מקיימים.

אביגיל פרידמן: זו סוגיה שאנחנו בוחנים אותה לעומק יחד עם משרדים נוספים, מנהל התכנון, משרד הפנים, משרד התחבורה ומשרד הבינוי והשיכון.

אביגיל פרידמן: אנחנו מתייחסים לסוגיה הזו בצורה מאוד רצינית ומקווים לייצר תכנית שתעזור לרשויות המקומיות ליישם את זה.

אביגיל פרידמן: קודם כל אנחנו רוצים להבין מה החסמים בקרב הרשויות המקומיות ליישום התפיסה הזו ואיך אנחנו יכולים לעזור במשלה להסיר את החסמים האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני שמחה לשמוע שהדברים האלה נדונים והם אצלכם על השולחן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל אין לנו הרבה זמן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם לא נתחיל ליישם את הדברים האלה עכשיו, ננצל תכניות אופרטיביות ואתם אלה שיכולים לראות הכול בראיה כלכלית, אז נפספס הזדמנות עצומה ונחזור להסכים על הדברים ולא נשיג את אותה הזדמנות שאנחנו מדברים עליה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מסכמת את הדיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו בנקודת זמן קריטית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שמענו פה הרבה תכניות ורעיונות אבל זה לא מספיק, הרצון הוא לצאת עם קריאה ליישום התכניות האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש המון נושאים שלא נגענו בהם וניגע בהם בדיונים נוספים, תמיכה בתוצרת חקלאית, לחזק את החוסן הבריאותי והתזונתי של ישראל, תחבורה ציבורית, רשתות אופנים, מעבר לרכבים ירוקים, תכנון עירוני מאוזן אנרגטי, חקלאות עירונית, כלכלה מעגלית, אין סוף של דברים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להגיד תודה לכל מי שהגיע והשתתף בדיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה צריכה להתגייס על מנת להשיג את התקציבים הראויים, כי בלי התקציבים הנדרשים לתכניות שום דבר לא יקרה ולקדם את החקיקה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אשב עם היועץ המשפטי וננסה לראות איפה אותם תיקוני חקיקה שנדרשים ושאנחנו יכולים לקדם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להגיד שכיושבת ראש ועדת הפנים והסביבה אני מחויבת לנושא ואתן לכל הגורמים הממשלתיים והאזרחיים את מלוא הגיבוי והתמיכה על מנת שנוכל להעלות את כל מה שעלה כאן לפסים מעשיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה הזמן שלנו לצאת מהמשבר הזה, לא רק בריאים יותר, אלא גם ירוקים יותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה הישיבה נעולה.