הוועדה המיוחדת להיערכות מערכת החינוך והחינוך המיוחד, לרבות לשנת הלימודים הבאה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 22, 2020-05-27 09:00

ניצן הורוביץ: בוקר טוב.

ניצן הורוביץ: לפי הנהלים, פה עשו פרספקס בינינו.

ניצן הורוביץ: נראה איך זה יעבוד.

ניצן הורוביץ: אני מתכבד לפתוח את הישיבה האחרונה היום של הוועדה המיוחדת לענייני חינוך.

ניצן הורוביץ: הישיבה הזאת תוקדש למצב הסטודנטים בישראל לכבוד יום הסטודנט.

ניצן הורוביץ: יהיו איתנו כאן השר החדש להשכלה גבוהה ומים.

ניצן הורוביץ: הוא לא ידבר על המים היום, אלא על ההשכלה הגבוהה והסטודנטים.

ניצן הורוביץ: נמצאים כאן גם נציגי התאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל בראשות חברנו שלומי, ויהיו כמובן גם נציגי הות"ת, ור"ה והמל"ג וכמובן המכללות, נציגי הממשלה ואחרים.

ניצן הורוביץ: חלק נמצאים איתנו פה בחדר, לפי התקנות החדשות.

ניצן הורוביץ: אמנם מספר המוזמנים מוגבל אבל כמה בכל זאת מורשים להגיע וכמה יצטרפו בזום.

ניצן הורוביץ: בחודשים האחרונים קיימנו כמה וכמה דיונים בוועדה בעניין הסטודנטים גם בצד האקדמי וגם בצד הכלכלי בגלל משבר הקורונה.

ניצן הורוביץ: מבחינה אקדמית עסקנו הרבה בבחינות ועוד לפני הבחינות איך הלימודים מרחוק מתקיימים, מה קורה במעבדות ובמקומות שצריך לעשות התנסות מעשית; איך יהיו הבחינות, איך תהיה הקבלה והבחינות הפסיכומטריות, מה יקרה עם סטודנטים שאמורים לסיים את התואר והיו צריכים בחודשים האחרונים לעשות כל מיני מטלות – מתי הם יסיימו וכולי.

ניצן הורוביץ: אני חייב להגיד שהתמונה עוד לא לגמרי ברורה, במיוחד לגבי סטודנטים שאמורים לסיים השנה ואנחנו לא רוצים שיפסידו ויצטרכו להיגרר לשנה הבאה.

ניצן הורוביץ: אז אנחנו נבקש להבין היום מה קורה עם הסטודנטים האלה ואיך מאפשרים להם לסיים את הלימודים ולקבל את התואר בלי למשוך את זה לשנה הבאה.

ניצן הורוביץ: יש גם שאלות נוספות.

ניצן הורוביץ: עיקר הבעיה בחודשים האחרונים היא בעיה כלכלית של הסטודנטים.

ניצן הורוביץ: רוב הסטודנטים נפלו בין הכיסאות ולא קיבלו שום מענק תמיכה מהדברים שהממשלה נתנה לעצמאים ולעסקים קטנים וכולי.

ניצן הורוביץ: רבים מהם גם לא קיבלו דמי אבטלה בעבודות חלקיות, והרבה סטודנטים נקלעו לחוסר כיס ולמצוקה.

ניצן הורוביץ: ראינו שיש תכניות שונות של המוסדות להלוואות, לפריסת שכר לימוד.

ניצן הורוביץ: בהרבה מקרים גם ראינו שסטודנטים לא ממצים את הדברים האלה שהועמדו לרשותם אז ננסה לראות אם חל שינוי בעניין הזה.

ניצן הורוביץ: וגם כמה דברים ספציפיים מאוד מקוממים כמו סיפור המעונות, שחויבו בתשלום אף על פי שלא היו לימודים ולפעמים המעונות היו גם סגורים; כולל דמי שימוש ותשלומים על חשמל ויתר התשלומים שכרוכים בזה.

ניצן הורוביץ: כמובן, החשש הגדול שכתוצאה מכל זה תהיה נשירה, זאת אומרת שסטודנטים לא יוכלו להמשיך.

ניצן הורוביץ: יש גם סטודנטים שהם קצת יותר מבוגרים ויש להם ילדים וכל מיני צרכים וצריכים להתפרנס ולא ימשיכו בלימודים.

ניצן הורוביץ: בשנה שעברה שמענו שרואים ניצנים של תופעות כאלה בעיקר במכללות – סטודנטים שלא יצליחו להמשיך ויעזבו באמצע הלימודים.

ניצן הורוביץ: אז גם בעניין הזה נרצה לשמוע.

ניצן הורוביץ: השר מאחר קצת אז נתחיל עם שלומי.

ניצן הורוביץ: נמצאים פה חברי הכנסת הנכבדים: קטי שטרית, יוסף ג'בארין, אורלי פרומן ורם שפע חברי שיהיה יושב-ראש הוועדה מהיום, אני מקווה.

ניצן הורוביץ: הפטיש יעבור אליך בשבוע הבא.

ניצן הורוביץ: בבקשה, שלומי, יושב-ראש התאחדות הסטודנטים, בבקשה.

שלומי יחיאב: תודה רבה, אדוני היושב-ראש וכל חברות וחברי הכנסת, אנחנו מעריכים מאוד את ההתכנסות שוב ובאופן כללי את הליווי השוטף והצמוד לאורך כל התקופה המאתגרת הזאת.

שלומי יחיאב: יום הסטודנט הלאומי זה יום חג עבורנו.

שלומי יחיאב: זה יום שמידי שנה היינו מגיעים לפה.

שלומי יחיאב: אני זוכר שכסטודנט הייתי מגיע כשרם היה במקום הזה כשהיה מנהל את הוועדות.

שלומי יחיאב: זה היה יום שהיינו מביאים את האג'נדה, הדברים הסטודנטיאליים הבוערים, עתיד המדינה, עתיד הצעירים.

שלומי יחיאב: התכוננו שנה ליום הזה.

שלומי יחיאב: עם כל הבחירות היה לנו זמן להיערך.

שלומי יחיאב: והפעם לא באנו עם האג'נדה הרחבה מתוך תפיסה מדויקת שכרגע כל האתגר של הקורונה שתפס אותנו, את הסטודנטים, במשבר הזה והיעדר הפתרונות הרוחביים, בסוף זה מסמל משהו רחב יותר.

שלומי יחיאב: זה מסמל שכרגע אולי העתיד של חלקנו מובטח אבל העתיד של חלק מאתנו ושל חברים שלנו לספסל הלימודים כרגע באמת נמצא בסימן שאלה גדול מאוד מעליו, ואנחנו עדיין בתוך תפיסה שלא נשנה שמבחינתנו כולנו עוברים את המשבר הזה יחד.

שלומי יחיאב: אני רוצה לעדכן מה היה בתהליכים שקרו מאז הוועדה הקודמת: כמו שאמרת, אדוני היושב-ראש, יש לנו שני צירים – הציר האקדמי והציר הכלכלי.

שלומי יחיאב: אני אתחיל דווקא מהציר האקדמי.

שלומי יחיאב: כמו שאמרנו לאורך הדרך, בחלק מהמקומות והמוסדות יש פתרונות והאגודות בשיח עם המוסד ובחלק לא.

שלומי יחיאב: אנחנו הגענו ומיפינו את כל האתגרים בשבועות האלה.

שלומי יחיאב: הגשנו את זה למל"ג בתצורה מאוד מסודרת של מסמך של ארבעה עמודים.

שלומי יחיאב: היה צוות שהתכנס בראשות יושב-ראש המל"ג.

שלומי יחיאב: במהלך הישיבה – ודיברנו על זה אתמול גם במל"ג עצמו – לא הייתה התייחסות לכל הנקודות.

שלומי יחיאב: בנקודה השנייה בערך נעצרנו.

שלומי יחיאב: הפתרון שניתן היה שיצא למוסדות להיות בשיח משותף עם האגודה כשגם זה לא קרה בכל המקומות, וגם בסוף כל הנקודות ששמנו על סדר היום נדחקו הצדה ואין לנו פתרון ברמה הרוחבית.

שלומי יחיאב: אז זה שיכול להיות שיש מוסד אחד בישראל שנותן פתרונות ואחר לא זה רק מרחיב את אי השוויון.

שלומי יחיאב: זאת אומרת היום יש סטודנטים וסטודנטיות שיכולים להתמודד עם תקופת המבחנים ברמה האקדמית וכאלה שלא.

שלומי יחיאב: בציר הכלכלי זה אפילו עוד יותר חמור.

שלומי יחיאב: אנחנו נמצאים כבר למעלה מחודשיים במשא ומתן גם עם משרד האוצר וגם עם הות"ת.

שלומי יחיאב: כל מה שהצגתם – המעונות ועל המענקים – אנחנו שרטטנו את זה עוד כשגודל המשבר לא היה כזה גדול לסטודנטים.

שלומי יחיאב: עכשיו אנחנו נמצאים ערב תקופת מבחנים.

שלומי יחיאב: אני אתייחס גם לתמרוץ לחזרה לשוק העבודה, אבל בסוף לא היינו נביאי זעם.

שלומי יחיאב: עכשיו כשהמסעדות והברים חוזרים הסטודנטים לא חוזרים לשוק העבודה.

שלומי יחיאב: עשרות אלפים מהם עדיין נשארים בבתים, עשרות אלפים מהם עדיין לא חוזרים לשוק העבודה.

שלומי יחיאב: היום גם לא הבאנו נתונים ומסמכים.

שלומי יחיאב: עשינו את זה לאורך חודשיים כי השאלה שאנחנו חושבים שמרחפת מעל כולנו היא שאלה של מדיניות ולא להסתכל על מסמך ועל נתון שנשלחנו להביא.

שלומי יחיאב: זאת המציאות בשטח.

שלומי יחיאב: מי שמתעלם ממנה טומן את הראש בחול מתוך אמירה ברורה שזה בסדר שיהיו סטודנטים שלא יעברו את המשבר הזה כי אין להם גב כלכלי חזק מאחוריהם.

שלומי יחיאב: הצטרפו אלינו היום גם שתי סטודנטיות שיציגו את זה מהעיניים שלהן.

שלומי יחיאב: ברשות

שלומי יחיאב: כם אני רוצה להקריא הודעות שאני מקבל.

שלומי יחיאב: אני, כמובן, לא אחשוף את כל הפרטים כי זה צנעת הפרט אבל זאת דוגמה להודעות שאנחנו מקבלים בלי סוף: "פספסתי כבר מבחן אחד", "היום לא נשארה לי ברירה אלא לבקש הלוואה מאחי", "נשארו לי שבועיים וחצי לתקופת המבחנים ואני לא יכולה לעמוד בהלוואות, וההורים שלי לא יכולים לעזור לי", "התרוקן לי חשבון הבנק.

שלומי יחיאב: אין לי מה לעשות.

שלומי יחיאב: תעזרו לי".

שלומי יחיאב: אנחנו מקבלים הודעות כאלה במאות ובאלפים – גם האגודות וגם אנחנו.

שלומי יחיאב: אתמול הייתה הסיטואציה ששברה את גב הגמל: בישיבת מל"ג אחד הדיווחים שקיבלנו היה שהמל"ג והמוסדות להשכלה גבוהה הולכים לצאת בקרוב בקמפיין הצלחה בתקופת הקורונה.

ניצן הורוביץ: מה זה "קמפיין הצלחה"?

שלומי יחיאב: אני אתן להם אם הם ירצו.

ניצן הורוביץ: לא, תגיד.

ניצן הורוביץ: הם ידברו אחר כך.

שלומי יחיאב: אני לא מערער לרגע על זה שהמוסדות האקדמיים – המרצים, הסגלים – עשו מאמץ עילאי כדי שהסמסטר יתקיים והלימודים יישארו בזום, ובירכנו ומברכים על זה לאורך הדרך.

שלומי יחיאב: זאת הצלחה.

שלומי יחיאב: אבל כשאנחנו מסתכלים בצורה רחבה, וכשאנחנו מודדים את ההצלחה מבחינתנו זה שכל הסטודנטים עוברים את זה ביחד.

שלומי יחיאב: לכן מבחינתנו לא רק שלא מדובר בהיעדר הצלחה.

שלומי יחיאב: אם אנחנו חוגגים את הדבר הזה בזמן שיש לנו סטודנטים שקורסים כלכלית ואקדמית – מבחינתנו, אדוני היושב-ראש, זה כישלון ענק.

שלומי יחיאב: אנחנו הגענו לפה בדיוק היום, ואמנם זאת הישיבה האחרונה בראשותך, אבל אנחנו סמוכים ובטוחים שיש לנו פה אנשים שילוו אותנו לאורך הדרך בהמשך.

שלומי יחיאב: כי מבחינתנו המאבק שלנו לא נפסק.

שלומי יחיאב: אנחנו היינו גם ברחובות וגם נמשיך להיות כאן בפעילות פרלמנטרית כי מדובר במאבק על העתיד שלנו ושל החברים שלנו לספסל הלימודים.

שלומי יחיאב: כמו שדיברתי על זה בשבוע שעבר עם השר, ועם זה אני אסיים: במקום הזה יש תמיד שיח של החציצה בין קובעי המדיניות, הפוליטיקה לבין האקדמיה כדי לשמר את האזורים של החופש האקדמי, ויש זירות שאנחנו באמת מאמינים בזה כמו בחדירה לקורסים – יש רציונל והיגיון.

שלומי יחיאב: אבל בזווית הזאת שאנחנו מדברים על ערכים של שוויון שסטודנטים יעברו את המשבר הזה יחד בצורה ראויה פה מדובר במדיניות, וזה המקום של קובעי המדיניות במדינת ישראל לתת את הגב הכי גדול לסטודנטים.

ניצן הורוביץ: תודה.

ניצן הורוביץ: זה הסטודנטיות האלה שבאו לספר?

שלומי יחיאב: לא, הם יעלו בזום.

ניצן הורוביץ: אז תעלי מישהו ונשמע.

ניצן הורוביץ: יסמין הופמן, בוקר טוב, ספרי על עצמך – בת כמה את, איפה את לומדת.

יסמין הופמן: אני בת 25, גדלתי באילת, אני בת להורים גרושים, אימא שלי חד-הורית.

יסמין הופמן: ההורים שלי דירבנו אותי לעשות שירות צבאי מלא.

יסמין הופמן: שירתי בתור לוחמת בחיל האיסוף הקרבי - -

ניצן הורוביץ: בסדר, לא צריך את כל קורות החיים.

ניצן הורוביץ: רק תגידי איפה את לומדת עכשיו וניגש לעניין.

יסמין הופמן: עכשיו אני סטודנטית באוניברסיטת תל-אביב.

יסמין הופמן: התחלתי במכינה באוניברסיטה העברית כי הנתונים שלי לא הספיקו.

יסמין הופמן: עשיתי שנה א' באוניברסיטה העברית וזה לא התאים, והשנה התחלתי סמסטר חדש בתל-אביב.

יסמין הופמן: עברתי למקום חדש ואחת ההחלטות שהיו לי הייתה להתמודד עם הסמסטר הזה בתור התרגלות והסתגלות אז לא עבדתי.

יסמין הופמן: חשבתי לספוג את הגירעון של סמסטר אחד ואתחיל לעבוד אחרי תקופת המבחנים הראשונה, במיוחד מכוון שזה מקצוע אומנותי.

ניצן הורוביץ: מה את לומדת?

יסמין הופמן: קולנוע.

יסמין הופמן: סיימנו תקופת מבחנים, התחילה תקופת הקורונה, ולא יכולתי לחזור לעבוד.

יסמין הופמן: נסעתי להיות עם אימא שלי באילת כי היא לבד.

יסמין הופמן: חיפשתי עבודות בחקלאות בערבה.

יסמין הופמן: אבל הערבה סגרה שערים.

יסמין הופמן: אפילו לא יכולתי לעבוד בסופר בעבודה הכי פשוטה כי זה היה פחד להביא את המחלה הביתה כי אימא שלי בקבוצת סיכון.

יסמין הופמן: בינתיים הגירעון הכלכלי נראה יותר ויותר גרוע.

יסמין הופמן: פניתי לביטוח לאומי אבל אני לא זכאית לדמי אבטלה כי אין לי מספיק שעות עבודה ורצף מסוים, ואני לא זכאית להבטחת הכנסה.

יסמין הופמן: פניתי לקרן המענקים של האוניברסיטה.

יסמין הופמן: היו שתי נגלות: בנגלה הראשונה לא הייתי בקריטריונים – לא יצאתי לחל"ת ולא פיטרו אותי; בנגלה השנייה לא קיבלתי אפילו תשובה שלילית או חיובית, וגם היום המענק המדובר הוא של 1,200 או 2,000 שקלים.

ניצן הורוביץ: אז אם אני מבין מה שאת אומרת את תתקשי מאוד לחזור לתל-אביב כדי להמשיך את הלימודים שלך.

יסמין הופמן: עכשיו אני ממשיכה אותם והקשיים הכלכליים הם בלתי סבירים.

יסמין הופמן: שכר הדירה המשיך לרדת, אני מחויבת לדירה הזאת.

יסמין הופמן: אני עם ערבות.

יסמין הופמן: לא יכולתי להפסיק לשלם את שכר הדירה.

יסמין הופמן: הורידו לי סכום מסוים משכר הדירה אבל זה לא סכום שאני שוכחת ממנו, אני צריכה להחזיר אותו בעתיד.

יסמין הופמן: בנוסף חיפשתי הלוואה כי החוב עומד על ריבית של 13% שגם אם אני מחזירה את הסכום הזה כל חודש יש לי 13% ריבית.

יסמין הופמן: חיפשתי הלוואה של 2%-3% ריבית, ואין הלוואות לאנשים צעירים כי אין לנו הכנסות.

יסמין הופמן: בדקתי בכמה מקומות בבנק שלי ובכרטיסי האשראי.

יסמין הופמן: גם בכרטיס האשראי שהחוב נמצא בו הם לא מציעים שום פתרון, אין שום הלוואה.

ניצן הורוביץ: יסמין, משפט לסיום, פשוט יש המון דוברים.

ניצן הורוביץ: מה השורה התחתונה של העניין, מבחינתך?

יסמין הופמן: שורה תחתונה – אני רוצה לסיים את השנה הזאת בכבוד.

יסמין הופמן: הבעיות הכלכליות והבעיות של הסמסטר הזה ושל הזום ממש מקשות.

יסמין הופמן: לא הציעו לנו סמסטר קיץ לקורסים מסוימים, לא הציעו לנו פתרונות כלכליים מספיק טובים כדי להישען עליהם.

יסמין הופמן: מרגיש כאילו קצת שכחו אותנו מאחורה.

יסמין הופמן: אני אומרת את זה, לצערי.

ניצן הורוביץ: לא "קצת".

ניצן הורוביץ: הרבה שכחו אתכם.

יסמין הופמן: אני ממש רוצה להמשיך את הסמסטר ולסיים אותו בכבוד.

יסמין הופמן: עכשיו מצאתי עבודה והכול זה משרות מלאות ואנחנו לא יודעים במה להתרכז.

יסמין הופמן: אנחנו עכשיו מתרכזים במשרה מלאה ושוכחים את תקופת המבחנים הקרבה שאנחנו נצטרך ללמוד בה כפליים בגלל נוהל הזום שהפריע לנו בלמידה או אנחנו מצילים את חוב שצברנו בכל התקופה הזאת.

ניצן הורוביץ: תודה, יסמין.

ניצן הורוביץ: אני בכל זאת מקווה שתמשיכי ושזה יסתדר.

ניצן הורוביץ: אנחנו מנסים לעזור.

ניצן הורוביץ: תודה רבה לך ויישר כוח.

ניצן הורוביץ: נשמע עוד סטודנטית?

ניצן הורוביץ: גיתית אוחיון, בבקשה, תציגי את עצמך.

גיתית אוחיון: אני בת 25 ואני מתגוררת ולומדת כיום בירושלים במכללת דוד ילין בחוג לתאטרון וחינוך בלתי פורמלי לעל-יסודי.

גיתית אוחיון: במקור אני מקריית ביאליק בצפון, אחת משבעה ילדים.

גיתית אוחיון: להגיע לסטטוס שלי כיום של סטודנטית מן המניין אינו דבר של מה בכך, בעיניי.

גיתית אוחיון: במהלך שנותיי בתיכון הוריי התגרשו והבית חווה טלטלה שהשפיעה על כולנו בנוסף להתמודדות האישית שלי עם קשיים לימודיים.

גיתית אוחיון: בעקבות כך לא סיימתי את התיכון עם בגרות מלאה, ויצאתי לשירות לאומי של שנתיים בלימודי זהות יהודית בבתי ספר ממלכתיים בירושלים ובסביבתה.

גיתית אוחיון: לאחר מכן גם הגשמתי חלום ויצאתי לשליחות מטעם בני-עקיבא - -

ניצן הורוביץ: גיתית, אני מבין שאת קוראת, אבל אנחנו רוצים להתמקד בעיקר.

ניצן הורוביץ: אז דברי על הלימודים האקדמיים.

גיתית אוחיון: אני רוצה להצטרף לדברים שיסמין אמרה.

גיתית אוחיון: אני בת להורים גרושים.

גיתית אוחיון: בדרך לא דרך הצלחתי להגשים ולהיכנס ללימודים גבוהים.

גיתית אוחיון: לא היה לי קל בשנתיים האחרונות.

גיתית אוחיון: אני במרוץ של כסף, עבודה, התנסויות, ארבעה ימים סביב הלימודים נטו.

גיתית אוחיון: באחת, כמו הרבה, הקורונה הגיע משום מקום ואנחנו מוצאים את עצמנו לא בעבודה ובשגרת זום מטורפת.

גיתית אוחיון: לא מזמן כשההגבלות התחילו להשתחרר המנהלת שלי פנתה אליי ושאלה אותי מה הזמינות שלי.

גיתית אוחיון: אמרתי לה, הזמינות שלי בעבר, אני יכולה עד שלוש משמרות.

גיתית אוחיון: לאחר דיונים ושיחות מקום העבודה החליט להחזיר רק חמש עובדות מתוך חמש עשרה עובדות.

גיתית אוחיון: בשל אי הגמישות שלי ממשיכים לי את החל"ת.

גיתית אוחיון: אין צפי.

גיתית אוחיון: אני כל הזמן בשיחות ובדיבורים.

גיתית אוחיון: אומרים לנו שהם מבינים אבל לא יודעים מה להגיד.

גיתית אוחיון: מנגד לא קיבלנו שום קרן או הידברות עם המכללה שבאה לקראת הסטודנטים שמתקשים.

גיתית אוחיון: אני אחת משבעה ילדים, אין לי שום עזרה כלכלית.

גיתית אוחיון: אני בשיניים – גם להשלים את הבגרות, גם להגיע למוסד אקדמי.

גיתית אוחיון: כל מה שאני רוצה זה להיות מורה – להשפיע, להגשים את עצמי ולצאת מהאיום הכלכלי שמאיים עליי מאז ילדות, וכל הזמן זה חוזר על עצמו.

גיתית אוחיון: מי שלא בא עם גב כלכלי נשאר במשבצת של ילד ב', של המחזוריות הזאת שאתה עלול לנשור.

גיתית אוחיון: זה קרוב וזה תמיד, ואני אחת מיני רבים איתי במכללה שאין להם פה לבוא ולהגיד ושהסיפורים שלהם אפילו קשים יותר.

גיתית אוחיון: אנחנו לפני תקופת מבחנים ואני עסוקה בשאלה: מה אני עושה?

גיתית אוחיון: האם אני הולכת ומחפשת את עצמי בעבודה חדשה או נלחמת ואיכשהו עושה את המבחנים בתקופה הזאת שהולכת להיות כל כך קשה וכל כך מורכבת.

גיתית אוחיון: אין לי תשובה, אני לא יודעת מה יהיה איתי.

גיתית אוחיון: כבר קיבלנו הודעה על תשלומים לשנה הבאה.

גיתית אוחיון: קיבלנו תשלום למקדמה שזה התנאי להירשם ל"מודל".

ניצן הורוביץ: כמה המקדמה הזאת?

ניצן הורוביץ: מה התשלום שאת צריכה לשלם עכשיו?

גיתית אוחיון: עכשיו הורידו מ-1,300 ל-1,200 שקלים ולאחר מכן נצטרך לשלם את ההפרש.

גיתית אוחיון: אני כרגע לא יודעת איך אני עושה את זה.

גיתית אוחיון: יש לי כרגע תשלומים שוטפים שאני צריכה לשלם.

גיתית אוחיון: לא יודעת.

גיתית אוחיון: 40% ממשכורת של סטודנט?

גיתית אוחיון: בואו, ספרו לי.

ניצן הורוביץ: גיתית, תודה.

ניצן הורוביץ: אני מבין לגמרי, מאוד כואב לשמוע אותך.

ניצן הורוביץ: למרות זאת אני מקווה שתצאי מזה.

ניצן הורוביץ: את לא לבד בסיפור הזה.

ניצן הורוביץ: כנראה, העניין הזה המוני ואנחנו ננסה לתת פתרון רחב יותר.

ניצן הורוביץ: בכל מקרה תעשי את הבחינות, אל תפספסי.

ניצן הורוביץ: כדאי לא לפספס.

ניצן הורוביץ: אני מבין את הקושי, אבל תנסי.

ניצן הורוביץ: תודה רבה שחלקת איתנו ושיהיה לך המון בהצלחה.

ניצן הורוביץ: תודה לך על הדברים.

ניצן הורוביץ: נעבור ליושב-ראש ות"ת פרופ' יפה זילברשץ.

ניצן הורוביץ: יפה, שלום, מה שלומך?

יפה זילברשץ: שלומי בסדר גמור.

יפה זילברשץ: כמדי שנה – וזאת השנה החמישית – אני נמצאת יחד עם הסטודנטים.

יפה זילברשץ: מאוד רציתי להגיע פיזית אבל מקומותינו נתפסו במגבלות הקורונה.

ניצן הורוביץ: לא נורא.

יפה זילברשץ: זאת הזדמנות לברך את הסטודנטים כולם ואת ההתאחדויות והמוסדות ביום סטודנט שמח, ופשוט להגיד שאנחנו ניסינו, מנסים ונמשיך לנסות - -

ניצן הורוביץ: אז, זהו, יפה, יום הסטודנט הפעם הוא לא כל כך שמח.

ניצן הורוביץ: הוא קצת יום עצוב.

יפה זילברשץ: הקורונה היא לא דבר שמח, אבל היום הוא שמח, מכיוון שגם אם בתקופה קשה כזאת הצלחנו להוביל את המערכת לרמה שיותר מכל גורם אחר במשק מערכת אחרת במשק, ובטח מול מערכת החינוך תהיה מסוגלת לתת את המענה הלימודי לסטודנטים אז זה בכל זאת דבר מאוד גדול.

יפה זילברשץ: כי חס וחלילה אם המערכת לא הייתה מתפקדת ולא הייתה מעמידה את כל הלמידה מרחוק היינו מוצאים את עצמנו ביום לא שמח.

יפה זילברשץ: מעצם העובדה שהלימודים מתקיימים ויש התחייבות של המוסדות לאפשר לסטודנטים לסיים אותם אז, קודם כול, יחסית למצב זה יום שמח.

יפה זילברשץ: אחרי שאמרנו את זה אני רוצה להגיד לכל אחד מהסטודנטים שבוודאי בסיטואציה קשה כזאת יש אנשים רבים שקשה להם מאוד.

ניצן הורוביץ: המון אנשים.

יפה זילברשץ: אנחנו חזרנו וחוזרים ואומרים – אנחנו נסייע לכל סטודנט ברמה הפרטנית יחד עם המוסדות.

יפה זילברשץ: אנחנו רגולטור, אנחנו לא המוסד.

יפה זילברשץ: מי שמטפל בסטודנטים אלה המוסדות שאנחנו עומדים איתם בקשר ומשתדלים מצדנו מול כל הגורמים במדינת ישראל לעזור למוסדות לעשות את מקסימום העבודה.

יפה זילברשץ: אנחנו אמרנו שנמשיך ללוות את הפרויקט הזה עד שנוודא באמת שהסטודנטים קיבלו מענה.

יפה זילברשץ: זה קשור לרמה האקדמית, זה לא רק דברים כלכליים, זה שאלות של מבחנים.

יפה זילברשץ: אנחנו יושבים יום ולילה מול משרד הבריאות, מול משרד האוצר ומול כל אחד אחר כדי לוודא - -

שלומי יחיאב: רק לא עם סטודנטים.

יפה זילברשץ: - - אז בעניין הזה אנחנו כאן - -

ניצן הורוביץ: יפה, רגע, שלומי שאת מכירה היטב אמר פה שאתם יושבים עם כולם, רק לא עם הסטודנטים.

יפה זילברשץ: אז ששלומי יעלה ולא ידבר איתי.

יפה זילברשץ: אני לא רואה אותו.

יפה זילברשץ: הוא נמצא פיזית - -

ניצן הורוביץ: הוא נמצא, הוא אמר את דברו והוא דיבר היטב ואמר דברים ראויים מאוד.

ניצן הורוביץ: אני פשוט ראיתי שלא שמעת אז חזרתי על דבריו.

יפה זילברשץ: חבר הכנסת הורוביץ, אני אומרת לך בצורה הכי ברורה – דלתי פתוחה לכל אחד מההתאחדות בכל רגע נתון, כולל היום.

יפה זילברשץ: אם שלומי רוצה לשבת אפשר להתיישב ולדבר ברגע זה.

יפה זילברשץ: הוא יודע את זה.

יפה זילברשץ: הבעיה עם שלומי היא שהוא רואה את הדברים בדרך אחת, ואנחנו רואים את הדברים לא תמיד בדרך שלו.

יפה זילברשץ: זה לגיטימי.

יפה זילברשץ: לא בהכרח אם אתה חושב שהפתרון הוא כזה ולא מקבלים את הפתרון שלך אז לא יושבים עם הסטודנטים.

יפה זילברשץ: אני חוזרת ואומרת – גם כרגע אם הוא רוצה לצאת מהישיבה אני תוך 50 דקות בירושלים ואני יושבת איתו.

יפה זילברשץ: אין שום בעיה.

ניצן הורוביץ: אני מקווה שזה יקרה.

יפה זילברשץ: לא, באמת.

יפה זילברשץ: לא היה מעולם - - -

ניצן הורוביץ: הוועדה שמעה, בסדר.

יפה זילברשץ: צריך לדייק.

יפה זילברשץ: הוא אומר: את לא עם הסטודנטים, אני לא יכולה לדבר עם 310 אלף סטודנטים.

יפה זילברשץ: הוא הנציג שלהם במל"ג והוא יושב-ראש ההתאחדות שלהם.

יפה זילברשץ: אני חוזרת ואומרת: אם הוא רוצה תוך 60 דקות לצאת מהישיבה – 10 דקות התארגנות – 50 דקות אני יושבת איתו.

יפה זילברשץ: במקום לדבר ובמקום לקטר ובמקום לעשות דרמות גדולות.

יפה זילברשץ: הוא יודע את זה.

ניצן הורוביץ: הוא מסכים.

ניצן הורוביץ: אני אאפשר לכם לתאם את זה ביניכם.

יפה זילברשץ: קבענו.

יפה זילברשץ: הוא רוצה עוד שעה – אני הולכת להתלבש.

ניצן הורוביץ: יפה, בסדר, תישארי איתנו, אנחנו באמצע דיון.

יפה זילברשץ: חבר הכנסת הורוביץ, אני לא אשאר רגע.

יפה זילברשץ: אני אשאר ברצון כל הישיבה ואענה על כל דבר כיושב-ראש ות"ת וכראש המערכת אתה מתאר לעצמך שהסטודנטים יקרים ללבי לא פחות מלבו של כל אדם שיושב איתך בחדר.

יפה זילברשץ: השאלה היא מה עושים הכי נכון במכלול ניהולי ואיך רואים את כל המכלול כדי להוביל אותו לחוף מבטחים – זאת שאלה, שעם כל הכבוד, אפשר לראות אותה בדרכים מסוימות ולא להגיד – לא תיתן לי מה שאני רוצה אז שוברים את הכלים ולא משחקים.

ניצן הורוביץ: אני רוצה לאפשר גם לחברי כנסת אחרים.

ניצן הורוביץ: תישארו איתנו כולכם וגם את, יפה, תקשיבי.

יפה זילברשץ: ברור.

ניצן הורוביץ: חברת הכנסת אורלי פרומן ואחריה חבר הכנסת ד"ר יוסף ג'בארין.

אורלי פרומן: בוקר טוב לכולם.

אורלי פרומן: כיף לראות אתכם גם ב"חי".

אורלי פרומן: זה יום סטודנט עצוב, אני מסכימה איתכם.

אורלי פרומן: אבל כיף שיש סטודנטים והשאיפה שלי היא שכולם יישארו סטודנטים ויצטרפו למעגל ההשכלה הגבוהה הרבה מאוד צעירים.

אורלי פרומן: אנחנו חייבים להזכיר לעצמנו כל פעם מחדש את התפקיד המשמעותי של ההשכלה הגבוהה למדינת ישראל.

אורלי פרומן: להשכלה הגבוהה גם בהיבט החברתי, גם בהיבט הכלכלי יש תפקיד חשוב בחוסן הלאומי של מדינה.

אורלי פרומן: את זה צריך להפנים מראש הממשלה דרך כל מקבלי ההחלטות.

אורלי פרומן: זוהי רגל מאוד משמעותית שיוצרת אחר כך את החברה הישראלית – זאת היוצרת, זאת המריצה את המשק ואת השירות הציבורי.

אורלי פרומן: שם זה הבסיס.

אורלי פרומן: מתוך כך המדינה צריכה לאפשר לצעירים האלה תנאים של חיבה ללמידה אופטימלית.

אורלי פרומן: אני רוצה שהם ייצאו אנשי מקצוע ראויים.

אורלי פרומן: וכשצריך יותר לעבוד מאשר ללמוד אז האיזון מתערער.

אורלי פרומן: ואני מדברת כרגע על למידה בכלל ולאו דווקא על פוסט קורונה.

אורלי פרומן: אין ספק שבגלל יוקר המחיה הבלתי סביר של מדינת ישראל סטודנט מן המניין לא יכול להרשות לעצמו את הפריבילגיה ליהנות מהחוויה האקדמית.

אורלי פרומן: חברים, גם אנחנו היינו סטודנטים שרצנו ממקום למקום.

אורלי פרומן: אתה לא נהנה מהחוויה האקדמית הלימודית וכשאתה לא נהנה אתה לא שם, אתה מוטרד כל הזמן.

אורלי פרומן: אני גומר ב-12:00 את השיעור, רץ למשמרת של ארבע שעות, חוזר בארבע לתרגול, חוזר שוב – חבר'ה, זה לא לימודים נורמטיביים.

אורלי פרומן: לצערי, המדינה לאורך שנים לא השכילה לייצר רשת ביטחון כלכלית שחלק ממנה היא גם ביצירת תעסוקתית מותאמת ללמידה כדי שיוכלו להתרכז במשימה העיקרית שלהם.

אורלי פרומן: מה שאותי מטריד מאוד לאור התקופה האחרונה שאנחנו עוברים זה פתיחה חזרה של פערים חברתיים מאוד גדולים.

אורלי פרומן: כי מי ינשור מהלימודים?

אורלי פרומן: אלה שאין להם הגב, והם עשו את כל המאמץ להגיע לעולם האקדמי, כדי לפתוח את החלון הזה שגם הם ייכנסו לשם.

אורלי פרומן: הם יהיו הראשונים או להקפיא לימודים או לבטל אותם.

אורלי פרומן: אני דרשתי בדיון הראשון על ההשכלה הגבוהה, ואני דורשת גם היום – אני רוצה לדעת מכל המוסדות בריכוז של המועצה להשכלה גבוהה, כמה סטודנטים יבקשו להקפיא לימודים או לבטל לימודים.

אורלי פרומן: יכול להיות שכל שנה יש מצב כזה אבל אני רוצה לדעת את זה בהשוואה לשנה שעברה.

אורלי פרומן: ואני עדיין דורשת שאם כל מוסד לימודי ייקח על עצמו את היעד שעד אחרון הסטודנטים, קרי, אף אחד לא נושר לאור בעיות כלכליות בתקופה האחרונה, אני מאמינה שאפשר לצמצם מאוד את העזיבה של הסטודנטים את הלימודים.

אורלי פרומן: אני רוצה, ברשותך, היושב-ראש, אנחנו בעניין החוק הנורבגי.

אורלי פרומן: אז בוא נדבר מה קורה בהשכלה הגבוהה בנורבגיה.

אורלי פרומן: שם כל אחד יכול ללמוד חינם תואר ראשון, תואר שני, דוקטורט.

אורלי פרומן: המדינה מעמידה לזכות הסטודנטים קרן הלוואות נדיבה.

אורלי פרומן: חצי מהסטודנטים נהנים גם ממענקים, ועכשיו בעקבות הקורונה כל ההלוואות הפכו למענקים והמענקים הוגדלו.

אורלי פרומן: אז – חוק נורבגי, חוק נורבגי - בואו ניקח את הדברים הטובים שיש בנורבגיה.

אורלי פרומן: בואו ניקח דוגמה מנורבגיה בתחום ההשכלה הגבוהה.

אורלי פרומן: השאיפה שלי זה שנים כאשת חינוך היא שתואר ראשון יהיה חינם לכל ילדי ישראל.

אורלי פרומן: היום חובה שכולם יגיעו לשם.

אורלי פרומן: דבר אחרון – כיוון שאנחנו יודעים שמתווה משרד האוצר לא עונה למה שהסטודנטים צריכים לא כולל משרות חלקיות שזה באמת לעג לרש, ואני ממש לא בעד להקים צוות כי אנחנו יודעים מה זה להקים צוות – אבל אין ברירה.

אורלי פרומן: צוותון של האוצר עם המועצה להשכלה גבוהה, עם התאחדות הסטודנטים – הקמת צוות פעולה יעיל, מהיר ליצירת תוכנית אסטרטגית שתפרט את כל הצעדים שמדינת ישראל עושה לטובת החזרת הסטודנטים לשוק העבודה ולספסל הלימודים או לספסל הלימודים ולשוק העבודה.

אורלי פרומן: בהצלחה, חבר'ה.

ניצן הורוביץ: תודה, חברת הכנסת אורלי פרומן.

ניצן הורוביץ: חבר הכנסת יוסף ג'בארין ואחריו נשמע את המל"ג ואת ור"ה.

ניצן הורוביץ: בבקשה, יוסף.

יוסף ג'בארין: תודה.

יוסף ג'בארין: אני מופתע שעד כה לא התקיימה פגישת עבודה בין התאחדות הסטודנטים לבין המל"ג והות"ת.

שלומי יחיאב: אני רק רוצה לתקן את חבר הכנסת.

שלומי יחיאב: התקיימה פגישה כזאת לפני שבוע וחצי.

שלומי יחיאב: לפגישה הזאת הגיעו חברי מל"ג, שאני מעריך את הזמן שלהם.

שלומי יחיאב: אבל מה שקרה הוא שהתחלנו את כל הנקודות בצורה מסודרת וכשהגענו לסעיף השני עצרו אותי, אמרו: טוב, שמענו עד כאן, הכינו מראש נוסח שיצא למוסדות שמדבר על החשיבות של שיח עם הסטודנטים.

שלומי יחיאב: זה השיח שיצא למוסדות ושם זה נגמר.

יוסף ג'בארין: יפה, לא נוח לנו, חברי ועדת החינוך, לשמוע את תמונת המצב הזאת.

יוסף ג'בארין: כמובן, שלומי לא מייצג את עצמו אלא מאות אלפי סטודנטים ונבחר על-ידם.

יוסף ג'בארין: לכן אני רוצה לקוות שאולי אחרי הישיבה הזאת ואחרי הקריאה שלנו תהיה התייחסות רצינית יותר ממה ששמענו עכשיו משלומי לעניין העמדות של הסטודנטים.

יוסף ג'בארין: הציפייה שלנו הייתה שתהיה אווירה – לא הייתי אומר חגיגית, אבל לפחות אווירה חיובית יותר איך לצאת מהמשבר.

יוסף ג'בארין: אין כאן שני צדדים; אמור להיות צד אחד שרואה את המשבר של הסטודנטים גם ברמה האקדמית וגם ברמה הכלכלית ולכן לחפש פתרונות שהסטודנטים יהיו שותפים להם.

יוסף ג'בארין: רק לקרוא את הנתונים העובדתיים על כך שמרבית הסטודנטים – למעלה מ-80% - הם סטודנטים עובדים שנסמכים על הכנסה; מחציתם יצאו לחל"ת, ומתוך אלה שיצאו לחל"ת מחציתם לא מקבלים את דמי האבטלה, כלומר איבדו את מקור הכנסתם.

ניצן הורוביץ: כמה?

ניצן הורוביץ: אתה יכול לחזור?

יוסף ג'בארין: 84% עובדים.

יוסף ג'בארין: מחציתם, 45%, הוצאו לחל"ת, ומתוך אלה שהוצאו לחל"ת מחציתם לא זכאים לדמי אבטלה.

יוסף ג'בארין: זה אומר שאולי 25% מהסטודנטים איבדו כליל את מקור ההכנסה.

שלומי יחיאב: אלה המספרים בדיוק.

יוסף ג'בארין: בהתחשב בעובדה ששליש מהסטודנטים נסמכים על הלוואות למימון לימודים.

ניצן הורוביץ: זה מספר עצום.

שלומי יחיאב: שליש ללא תקופת קורונה.

יוסף ג'בארין: כן, ללא קורונה, בדיוק.

יוסף ג'בארין: עוד לפני שנכנסנו לתקופת הקורונה 30% מהסטודנטים נסמכים גם על ההלוואות שהם מקבלים.

יוסף ג'בארין: אז הנתונים מדברים בעד עצמם ובוודאי שזה יתורגם למשבר כלכלי.

יוסף ג'בארין: ועוד לא דיברנו על ההורים.

יוסף ג'בארין: מחצית מהסטודנטים נסמכים על ההורים וגם ההורים נפגעו כלכלית.

יוסף ג'בארין: אז בכלל נכנסנו למצב מאוד קשה.

יוסף ג'בארין: האמת היא, ניצן, שעד היום לא שמעתי מאנשי המל"ג שחוץ מקרנות הסיוע יש תקציב ייחודי או חירום שהייעוד שלו כרגע הוא לסייע לסטודנטים.

יוסף ג'בארין: אני גם לא שמעתי על שום הקלה בשכר הלימוד וגם בעניין המעונות, כנראה, לא קורה בינתיים משהו משמעותי.

יוסף ג'בארין: זה לא מתיישב לנו עם הנתונים העובדתיים על הפגיעה הכלכלית הקשה מאוד בסטודנטים שברור שהיא תשפיע גם על העניינים האקדמיים ועל היכולת לשמור על היקף לימודים מלא ועל רציפות הלימודים לבין העובדה שאנחנו לא שומעים על הטבה או התאמה כלכלית משמעותית לסטודנטים.

יוסף ג'בארין: אני מצר על כך.

יוסף ג'בארין: אמנם הכובע הקודם שלי הוא אקדמאי אז אני מבין את הצורך האקדמי, אבל האמת היא שגם אני הייתי קודם יושב-ראש ועד הסטודנטים הערבים באוניברסיטה העברית, ואני יכול להבין במיוחד את מצוקתם של הסטודנטים במיוחד בתקופה הזאת.

יוסף ג'בארין: לכן זאת קריאה לא רק לשבת, אלא אולי גם לשקול יותר ברצינות ובפתיחות את הדרישות ואת הנושאים שהעלו הסטודנטים שאני מכיר ומרגיש אהדה ותמיכה רבה בהם.

יוסף ג'בארין: אני מקווה שיום הסטודנט הזה יהיה נקודת מפנה ביחסים בין הסטודנטים לבין הות"ת והמל"ג בנושאים הללו.

ניצן הורוביץ: תודה, חבר הכנסת ג'בארין.

ניצן הורוביץ: אני מצטרף לכל מילה.

ניצן הורוביץ: גם הנתונים שנתת הם קשים ביותר.

ניצן הורוביץ: עכשיו נדבר עם המל"ג ועם ור"ה ואחר כך עם המכללות ושוב אחר כך עם נציגי הממשלה.

ניצן הורוביץ: מיכל נוימן, בוקר טוב.

ניצן הורוביץ: שמעת את הדברים?

ניצן הורוביץ: אני חייב להגיד – כאילו אין קורונה.

ניצן הורוביץ: אולי אני מקצין את זה אבל תכל'ס, עברו שלושה חודשים מאז המשבר וכאילו אין קורונה.

ניצן הורוביץ: לא היה משבר כלכלי, סטודנטים לא פוטרו, אין מצוקה במשק – שום דבר.

ניצן הורוביץ: שכר הלימוד אותו דבר, המעונות אותו דבר – הכול אותו דבר.

ניצן הורוביץ: Business as usual.

מיכל נוימן: קודם כול, יום סטודנט שמח לכולם למרות הקורונה שנפלה על כולנו באותה מידה.

מיכל נוימן: אני חייבת לומר את הדברים כי נאמר שאין שיח בין הסטודנטים ובינינו.

מיכל נוימן: חד-משמעית, חברים, נדמה לי שדיווחנו על זה גם בישיבות ועדת החינוך הקודמות: התקיים שיח ומתקיים שיח עם הסטודנטים.

מיכל נוימן: פרופ' יפה זילברשץ ציינה שלא תמיד אנחנו רואים עין בעין את הדברים אבל הוצעו הרבה מאוד פתרונות בתוך המוסדות, הוצעו פתרונות על-ידינו יחד עם ההוצאה במפגשים טלפוניים או בזומים שהיו במצב הנוכחי.

מיכל נוימן: לצערנו, במצב הנוכחי היכולת לקיים מפגשים פנים אל פנים מצומצמת מאוד.

מיכל נוימן: אבל התקיימו באופן אינטנסיבי מפגשים שלנו עם שלומי ויחד עם משרד האוצר.

ניצן הורוביץ: איזה פתרונות לא רק הוצעו, אלא יושמו?

ניצן הורוביץ: מה התקדם?

מיכל נוימן: קודם כול יושם הרבה מאוד בתוך המוסדות להשכלה גבוהה.

מיכל נוימן: כמעט כל המוסדות הציעו הלוואות לסטודנטים בתנאים טובים מאוד, הציעו מלגות ותמיכות לסטודנטים, חולקו בהיקפים של מאות מיליוני שקלים כספים, כולל - - - שכר לימוד - -

שלומי יחיאב: מאות מיליוני שקלים?

ניצן הורוביץ: מיכל, את מאוד רחוקה מהמיקרופון.

ניצן הורוביץ: את נשמעת כמו מתוך מערה.

ניצן הורוביץ: אי אפשר לשמוע שום דבר.

ניצן הורוביץ: אז תתקרבי ושגם שנראה אותך.

מיכל נוימן: מדינת ישראל משקיעה - -

ניצן הורוביץ: לא מה מדינת ישראל משקיעה בהשכלה הגבוהה ובמימון המוסדות.

ניצן הורוביץ: עכשיו אנחנו מדברים על משבר שעשרות אלפי סטודנטים, אין להם איך להתקיים ולא כל שכן איך ללמוד ולשלם שכר לימוד ומעונות וכדומה.

ניצן הורוביץ: קרה פה משהו בשלושת החודשים האחרונים.

ניצן הורוביץ: זה לא מה מדינת ישראל משקיעה כל שנה בהשכלה הגבוהה ובכל המערכות האחרות אלא בטיפול בסטודנטים עכשיו במשבר.

ניצן הורוביץ: שמענו אותם עם דמעות בעיניים.

מיכל נוימן: שמענו שתי סטודנטיות ואת יושב-ראש ההתאחדות.

מיכל נוימן: אנחנו גם מקבלים פידבקים מדיקני סטודנטים שמרכזים אצלם בכל המוסדות להשכלה גבוהה את הפניות מהסטודנטים.

מיכל נוימן: ניתנים מענים לסטודנטים.

מיכל נוימן: יושבים פה ור"ה, ור"מ.

מיכל נוימן: אתם תשמעו מהם פרטנית.

מיכל נוימן: הפתרונות ניתנים.

מיכל נוימן: האם הם ניתנים במאה אחוז וכל הבעיות נפתרות?

מיכל נוימן: התשובה היא לא.

מיכל נוימן: אבל נעשה מקסימום בתוך המוסדות מצדנו בהקצאת כספים לסטודנטים.

מיכל נוימן: המצב הוא לא פשוט אבל הסטודנטים מקבלים מענים.

מיכל נוימן: יש בינינו לבין יושב-ראש ההתאחדות מחלוקת בנושא הזה, כולל מחלוקת על נתונים.

מיכל נוימן: שלומי ימשיך לטעון שהסטודנטים לא מקבלים מענה, אבל אנחנו שומעים דברים אחרים בשטח.

שלומי יחיאב: הם עדיין לא הציגו לנו את כל הנתונים, אדוני.

ניצן הורוביץ: אולי תציגי לנו את הנתונים וגם הוא יציג את הנתונים ונראה.

ניצן הורוביץ: מה הנתונים?

מיכל נוימן: הנתונים הועברו בזמנו אליכם גם בכתב, לבקשתכם, כולל הרשאות שנעשות בתוך המוסדות להשכלה הגבוהה.

מיכל נוימן: לדעתי, ממש בחלוקה פר-אוניברסיטאות, פר-מכללות.

מיכל נוימן: אני לא יודעת מה מעבר לזה.

ניצן הורוביץ: מיכל, אני לא יודע לאיזה נתונים את מתייחסת.

ניצן הורוביץ: את מתייחסת לנתונים באופן כללי של השקעת המדינה במערכת ההשכלה הגבוהה?

מיכל נוימן: לא, לא.

מיכל נוימן: מעבר להשקעה הזאת דרך קרן לסיוע לסטודנטים והלוואות שניתנות לסטודנטים.

מיכל נוימן: יניב, סמנכ"ל התקצוב שלנו, האדם שיושב, מה שנקרא, על הדברים - - - דיונים עם יושב-ראש ההתאחדות.

מיכל נוימן: אם אפשר לתת לו לפרט את הדברים אני אשמח.

יניב כהן שבתאי: שלום, סמנכ"ל התקצוב במל"ג ות"ת.

יניב כהן שבתאי: אני באופן אישי נפגשתי עם שלומי גם פנים אל פנים וגם בטלפון – ולא אגזים אם אגיד שלפחות חמש או שש פעמים בנושא הזה.

יניב כהן שבתאי: ניתנו פתרונות ייחודיים מצד המוסדות לאור משבר הקורונה – גם מענקים בעשרות מיליוני שקלים וגם הלוואות בגובה עשרות מיליוני שקלים ללא ריבית או בריבית מאוד נמוכה.

ניצן הורוביץ: יניב, אתה יכול לתת מספרים?

ניצן הורוביץ: קודם דיברו על מאות מיליונים ועכשיו אתה אומר עשרות מיליונים.

ניצן הורוביץ: אז אם אפשר לתת מספר כדי שנבין את העולמות שאנחנו עוסקים בהם.

יניב כהן שבתאי: ניתנו מגוון פתרונות: פתרונות מערכתיים ברמה של פריסת שכר לימוד לכל סטודנט שנזקק.

יניב כהן שבתאי: לפעמים מוסדות גם עשו את זה ברמה המערכתית ופרסו את שכר הלימוד לכלל הסטודנטים, גם לכאלה שלא ביקשו.

יניב כהן שבתאי: היו שיחות גם של פרופ' זילברשץ עם נשיאי המוסדות שאמרו שאם הסטודנט רוצה פריסת שכר לימוד ולא סיפקו לו – תפנו אליי באופן אישי.

יניב כהן שבתאי: נשיא של אוניברסיטה התפנה בכל המצב הזה שגם האוניברסיטאות, צריך לזכור, נפגעו מאוד מאוד קשה בפן הפיננסי – תרומות, תיקי השקעות.

יניב כהן שבתאי: עכשיו הם בבורות של עשרות ומאות מיליוני שקלים.

יניב כהן שבתאי: נשיאים ודיקנים אמרו: תפנו אלינו באופן אישי אם סטודנט לא קיבל מענה בדבר פריסת שכר לימוד או פריסת שכר דירת מעונות, כולל הלוואות ללא ריבית.

יניב כהן שבתאי: כמובן, צריך סטנדרט מסוים למי שנותנים לו הלוואה, אבל הלוואות ללא ריבית שעל זה אנחנו חייבים להגיד שהביקוש היה מבדיקתנו ברמה נמוכה ביותר מצד המוסדות.

יניב כהן שבתאי: אולי רק 5% מהסטודנטים ביקשו את זה.

יניב כהן שבתאי: המוסדות פרסמו שוב הלוואות ללא ריבית וחלק מהמוסדות הציעו את זה גם ברמה של גרייס.

יניב כהן שבתאי: אני מדבר על החזרים של 300-200 שקלים בחודש.

יניב כהן שבתאי: אנחנו חושבים שאם הסטודנטים הם אוכלוסייה שעובדת ובטח משפרת את מצבה הכלכלי לאחר הלימודים אז זה הפתרון האופטימלי.

יניב כהן שבתאי: עכשיו אנחנו גם מבינים שיש סטודנטים שלא יכולים להחזיר את 200 השקלים האלה.

יניב כהן שבתאי: גם על זה ישבנו יחד ואמרנו, בואו נמצא פתרון לסטודנטים הנזקקים שלא יכולים להחזיר 200 שקלים האלה.

יניב כהן שבתאי: דיברנו על מגוון פתרונות, וגם שלומי יודע – גם פתרונות כלכליים להרחבת קרן הסיוע וגם פתרונות שיעזרו ברמה האקדמית כמו סבסוד קורסי קיץ לסטודנטים שלא יכולים להחזיר את 200 השקלים האלה ולסטודנטים שנשרו מהלימודים בשל המצב הכלכלי.

ניצן הורוביץ: יש לך נתונים כמה סטודנטים נשרו בגלל המצב הכלכלי?

יניב כהן שבתאי: זה נתון שכרגע אין לנו אותו.

יניב כהן שבתאי: אנחנו יכולים להגיד שאנחנו רואים מההרשמה לשנים הבאות שההרשמה דווקא עלתה.

יניב כהן שבתאי: לא צריך להיות היסטוריון גדול.

יניב כהן שבתאי: יודעים שבתקופת משברים דווקא אנשים מבינים יותר את החשיבות של ההשכלה הגבוהה.

יניב כהן שבתאי: אנחנו בקשר שוטף עם - - - המוסדות.

יניב כהן שבתאי: אם כבר, הנשירה היא לא מסיבית.

יניב כהן שבתאי: כל סטודנט שנושר הוא חשוב לנו מאוד, ובטח סטודנט שאנחנו משקיעים בו בתוכניות ההגשה השונות עשרות אלפי שקלים.

יניב כהן שבתאי: אנחנו לא מקלים בזה ראש, אבל המצב הוא לא במסות.

יניב כהן שבתאי: אגב, גם לעזיבת המעונות, לפי דרישת התאחדות הסטודנטים, יש הרבה מוסדות אפשרו עזיבת מעונות ללא קנסות.

יניב כהן שבתאי: גם את זה עשו מספר מועט של סטודנטים – אפשר להגיד, עשרות עד מאות בכל המערכת המתוקצבת.

ניצן הורוביץ: יניב ומיכל, אני מבקש שתעבירו נתונים בצורה מסודרת על היקף סיוע המענקים, הלוואות, פריסת שכר לימוד כדי שנבין את ההיקפים כאן.

ניצן הורוביץ: מספרים, אם אפשר.

ניצן הורוביץ: עברו כמה חודשים ואפשר לתת מספרים.

ניצן הורוביץ: אתם יכולים לרכז את זה.

ניצן הורוביץ: אני מניח שיש לכם את זה מרוכז.

מיכל נוימן: העברנו מסמך אבל אפשר לעשות עדכון שלו בשמחה.

ניצן הורוביץ: יהודית, את קיבלת מסמך?

ניצן הורוביץ: לא קיבלנו.

ניצן הורוביץ: בסדר, תעשו עדכון.

ניצן הורוביץ: פה יושבים נציגי הסטודנטים ורושמים את הנקודות אז הם יגיבו.

ניצן הורוביץ: בינתיים גם הצטרף אלינו כבוד השר.

ניצן הורוביץ: ברכות.

זאב אלקין: שלום, אדוני היושב-ראש.

ניצן הורוביץ: אנחנו עכשיו בנקודה בדיון – זה המל"ג ואנחנו כבר שמענו את נציגי הסטודנטים.

ניצן הורוביץ: עכשיו יש לנו לשמוע את ועד ראשי האוניברסיטאות וועד ראשי המכללות.

ניצן הורוביץ: אז השאלה אם אתה רוצה לומר כמה דברים עכשיו או אחר כך?

זאב אלקין: לא, ניתן להם את רשות הדיבור.

ניצן הורוביץ: בסדר גמור.

יפה זילברשץ: חבר הכנסת הורוביץ, ברשותך, אני רוצה להשלים משהו לגבי הנתונים לטובת העניין.

יפה זילברשץ: בניגוד למה שנאמר כאן רצף העבודה עם שלומי והזמינות שלי באופן אישי ושל כל אנשי המקצוע שלנו היא בכל רגע נתון, כולל הרגע הזה.

יפה זילברשץ: אני גם רוצה להגיד לך שאפרופו הדברים שנעשו באוניברסיטאות שאת הנתונים שלהם תקבל, רצינו ללכת במתווה שמעבה בצורה רצינית מאוד את כל מה שנעשה שם כי זאת דרך מאוד מהירה ומאוד אפשרית לעשות את זה.

יפה זילברשץ: פשוט הייתה מחלוקת על הדרך.

יפה זילברשץ: מה שקורה בתוצאה – אם ניתן היה ללכת בשלבים והתכנית הבסיסית שלנו הייתה מתקיימת כבר הרבה מאוד כסף והרבה מאוד עזרה נוספת היו יוצאים לסטודנטים.

יפה זילברשץ: אני מברכת את כבוד השר על כך שהוא השר שלנו, ופשוט רוצה לומר שכל מחלוקת שהתהוותה – אחרי הדבר השני, אם לא היה נראה, סגרו את הישיבה.

יפה זילברשץ: אני לא חושבת שזאת הדרך ללכת בה.

יפה זילברשץ: דרך בוגרת ואחראית שמטפלת בבעיות – ולא חסרות בעיות בימים אלה – היא דרך של שיח ושכל צד מקשיב לצד השני.

יפה זילברשץ: בהקשר הזה אני חושבת שכדאי לקחת את הדיון לכיוון הזה.

יפה זילברשץ: תודה רבה.

ניצן הורוביץ: תודה, יפה.

ניצן הורוביץ: שלומי, אתה רוצה להגיב עכשיו או שנשמע את ועד ראשי האוניברסיטאות וועד ראשי המכללות?

שלומי יחיאב: אני אשמח מאוד להגיב.

ניצן הורוביץ: עכשיו אתה רוצה?

ניצן הורוביץ: אז תגיד בקצרה כי ראיתי שאתה יושב על קוצים.

שלומי יחיאב: אני אגיב ממש בקצרה.

שלומי יחיאב: קודם כול לגבי הנתונים – המסמך היחיד שאני קיבלתי עד עכשיו – זה ממוסמך, זה כמו חברי המל"ג והוועדה – הוא מיפוי של 11 מוסדות.

שלומי יחיאב: יש מעל 40 מוסדות במדינת ישראל ואני מזכיר שיש במערכת גם מוסדות שהם תחת משרד החינוך.

שלומי יחיאב: זה מיפוי של 12-11 מוסדות.

שלומי יחיאב: זה לא מדגם מייצג של המוסדות במדינת ישראל.

שלומי יחיאב: אז זה שנאמר שיש פתרונות בכל המקומות בלי שהיו נתונים, רק זה מעלה סימן שאלה גדול.

שלומי יחיאב: איך אפשר לדעת שהכול טוב?

שלומי יחיאב: שנית, רק תבינו מה הפער.

שלומי יחיאב: כולנו היינו בוועדות כשאמרו שבאוניברסיטאות יש מענקים.

שלומי יחיאב: אז אנחנו צללנו לאזורים האלה ובחלק המקומות זה לא מערך של מענקים אלא מערך של הלוואות.

ניצן הורוביץ: אבל הבנתי שבלי ריבית וגם בפריסה מאוד נוחה.

שלומי יחיאב: מצוין.

שלומי יחיאב: זאת אחת הדרישות שלנו.

שלומי יחיאב: אבל, שימו לב, נאמר לנו שיש מערך של מענקים, ובסוף אתה נכנס לכוכבית הקטנה ורואים שצריך להחזיר את זה אחר כך.

ניצן הורוביץ: אבל למה כל כך מעט סטודנטים צריכים?

שלומי יחיאב: בדיוק לזה רציתי להגיע.

שלומי יחיאב: אנחנו נכנסנו לקריטריונים אחרי שזה נאמר כאן.

שלומי יחיאב: ראינו שבחלק מהאוניברסיטאות והמקומות שנתנו מענקים הקריטריונים היו כל כך קשיחים, והזמן להגיש אותם הייתה כל כך קצרה - -

ניצן הורוביץ: תן דוגמה.

שלומי יחיאב: למשל, באחת האוניברסיטאות כדי למענק הקריטריון למענק של 1,500 שקלים - -

ניצן הורוביץ: אתה מתכוון להלוואה.

שלומי יחיאב: לא, למענק.

שלומי יחיאב: אחד הקריטריונים הוא שצריך לצבור חמישה חודשי אכשרה בתקופה המקדימה לקורונה.

שלומי יחיאב: שנבין – סטודנט או סטודנטית בשנה א', מי שמכיר סטודנטים מקרוב יודע שבחודש הראשון אתה לא צולל לעבודה מיד.

שלומי יחיאב: אתה קודם כול מבין מי נגד מי, אתה נקלט ואז מתחיל לצבור את הדברים.

שלומי יחיאב: ואז בתקופת הזמן של הקורונה מי שהצליח לצבור את האכשרה זה כנראה חודשיים-שלושה.

שלומי יחיאב: בגלל זה כשהגענו לשולחן הדיונים אמרנו שהקריטריון הוא לסייע למי שצבר חודשיים בתקופה הזאת.

שלומי יחיאב: בגלל זה לא היה אזור מימוש.

ניצן הורוביץ: זאת אומרת שיורידו את תקופת האכשרה לצורך קבלה.

שלומי יחיאב: כן.

שלומי יחיאב: לגבי ההערה של יפה.

שלומי יחיאב: היא לא הייתה בדיונים של המשא ומתן, ואני הייתי בכולם.

ניצן הורוביץ: בוא לא ניקח את זה למקום אישי.

שלומי יחיאב: אנחנו מגיעים ממקום אחראי.

שלומי יחיאב: אתם ראיתם את הדרישות שלנו – הן מדויקות מאוד לכל מי שנפגע וצריך לקבל.

שלומי יחיאב: לא ביקשנו מהמדינה שקל שלא צריך לסטודנט.

שלומי יחיאב: כל המהלך פה הוא רק כדי לוודא שכולנו עוברים את המשבר הזה.

ניצן הורוביץ: אנחנו מתקדמים.

ניצן הורוביץ: יש עוד אנשים שלא דיברו ואחר כך כולם יגיבו.

ניצן הורוביץ: דבורה מרגוליס, ראש מנהל ור"ה, בוקר טוב.

דבורה מרגוליס: בוקר טוב לכולם.

דבורה מרגוליס: אני מודה על ההזדמנות לשוב ולהשתתף בדיון החשוב.

דבורה מרגוליס: כמובן, חשוב לי לציין שיש לי קשר הדוק ושוטף באופן אישי עם שלומי והצוות שלו.

דבורה מרגוליס: גם שלומי השתתף וישתתף, כמובן, גם בפורום הנשיאים של ור"ה, גם ברקטורים, גם במנכ"לים.

דבורה מרגוליס: אנחנו נמצאים בשיח שוטף עם ההתאחדות אבל חשוב יותר, בעינינו, הקשר השוטף וההדוק שקיים בין כל ראשי המוסדות ליושבי ראש האגודות המקומיות באוניברסיטאות – קשר שהלך והתהדק במהלך הקורונה.

דבורה מרגוליס: ראשי הסטודנטים שותפו כמעט בכל ההחלטות שאפשר היה לשתף לאורך התקופה.

דבורה מרגוליס: זה דבר שיישמר והרוח הזאת תמשיך לנשב אצלנו.

ניצן הורוביץ: אני שמח לשמוע.

דבורה מרגוליס: לשאלות שעלו כאן – לגבי הנושא של ההלוואות והמענקים – נשמעה הערה בדיון לפני כעשרה ימים לגבי הקריטריונים.

דבורה מרגוליס: עשינו בדיקה ופנינו למוסדות בבקשה להתייחס לעניין הזה.

דבורה מרגוליס: המנכ"ל של אוניברסיטת תל-אביב גדי פרנק כתב לי שהבקשה למענקים היא משהו כמו לרשום תעודת זהות ושם ותוודא שאתה סטודנט באוניברסיטה ותקבל את זה.

דבורה מרגוליס: זאת אומרת ברוב המוסדות הקלו, פתחו.

דבורה מרגוליס: בהתחלה עוד לא ידעו איך לעבוד עם זה.

דבורה מרגוליס: אני שוב אומרת, כל העסק הזה עבד בתנועה.

דבורה מרגוליס: ככל שהזמן עבר המענקים וגם ההלוואות נפתחו וזה מאוד מסודר - -

ניצן הורוביץ: דבורה, היות שהדיון שלנו פומבי שומעים אותך, ובעודך מדברת אני מקבל כל מיני וואטסאפים מאנשים שאומרים לי שזה לא נכון שצריך רק למלא תעודת זהות, ואתה סטודנט ואתה מקבל אלא זה הרבה יותר מסובך מזה.

ניצן הורוביץ: הם דווקא אומרים שמה ששלומי הציג יותר מדויק.

ניצן הורוביץ: אז אולי כדאי שתבדקו את זה כי יש פה סתירה שקשה לי להבין.

דבורה מרגוליס: אני שבה ואומרת לכל אורך התקופה וגם אמרתי לשלומי באופן אישי ואני מציעה שוב – אנא, תעבירו פניות פרטניות אליי באופן אישי.

דבורה מרגוליס: אני אדאג לטפל מול המוסדות ולהעביר תשובות מפורטות.

דבורה מרגוליס: בעניין הזה אני לחלוטין לרשות כולכם.

דבורה מרגוליס: עניין נוסף שחשוב לי להתייחס אליו – נושא המעונות נדון גם אצלכם וגם בוועדת כספים.

דבורה מרגוליס: היה כל הנושא של תשלום מעונות הסטודנטים שנמצאים בחברות פרטיות שלא בבעלות האוניברסיטה אלא ב-B.O.T.

דבורה מרגוליס: אנחנו חיפשנו לאורך כל התקופה הזאת לתת מענים נוספים לסטודנטים ומצאנו אפיק נוסף שאנחנו חושבים שהוא יכול מאוד להועיל ולעזור לסטודנטים, וזה אפיק של פטור מארנונה.

דבורה מרגוליס: בדומה למה שעשה משרד הפנים בעלות של 2.5 מיליארד שקל שנתן פטור גורף לכל העסקים בין חודש לשלושה חודשים מארנונה, יושב-ראש ור"ה פנה בתחילת השבוע לשר הפנים שיגדיר את המעונות שמשמשים למגורים לסטודנטים שבהם יש בעלות של מוסד להשכלה גבוהה ישירה או עקיפה – יש שם הגדרה משפטית מאוד מדויקת – שהפטור הזה יינתן לסטודנטים שגרים שם, ואנחנו המוסדות כמובן מתחייבים שההנחות האלה יועברו באופן מלא לסטודנט, והמוסד לא ישאיר אצלו אפילו לא שקל אחד.

ניצן הורוביץ: קיבלתם תשובה?

דבורה מרגוליס: לצערי, לא.

דבורה מרגוליס: בעיתון שבו זה דווח ניתנה תגובה של שר הפנים שככל הנראה מדובר בהרבה מאוד כסף.

דבורה מרגוליס: לשיטתנו, מדובר בהטבה של מאות שקלים לכל סטודנט.

דבורה מרגוליס: מדובר ברשויות מקומיות חזקות ברובן שיכולות לעמוד בזה בהחלט או לבקש שיפוי כפי שנעשה עם העסקים.

דבורה מרגוליס: לפי החישוב שלנו, מדובר בכמה מיליונים – אולי לא מעטים, אבל לא משהו שבתוך 2.5 מיליארד שקלים שכבר ניתנו אי אפשר למצוא משהו עבור הסטודנטים.

ניצן הורוביץ: טוב.

ניצן הורוביץ: תראי, לבקש שמישהו אחר יעביר הנחות – בסדר.

יוסף ג'בארין: אבל זה כל כך אבסורד שעסקים מקבלים פטור מארנונה לשלושה חודשים - -

ניצן הורוביץ: היא לא הכתובת.

יוסף ג'בארין: - - והסטודנטים שהם הכי נזקקים בינתיים בלי שום סיוע.

ניצן הורוביץ: דבורה, עוד משהו שאת רוצה לומר?

דבורה מרגוליס: לגבי נושא הנשירה.

ניצן הורוביץ: יש לך כבר נתונים?

דבורה מרגוליס: אנחנו במעקב הדוק.

ניצן הורוביץ: שאלתי אותך אם יש לך כאן נתונים ואמרת שתביאי נתונים.

דבורה מרגוליס: לצערי, עדיין אין לנו נתונים.

דבורה מרגוליס: אנחנו נמצאים לפני תקופת הבחינות האחרונה של הסמסטר הזה שתתקיים, לשמחתנו, כנראה, בצורה סבירה, ראויה ורגילה ככל הניתן.

דבורה מרגוליס: במהלך התקופה הזאת נדע, כנראה, קצת יותר.

דבורה מרגוליס: נושא הנשירה מאוד מטריד את המוסדות – אני מניחה שגם את המכללות וודאי את האוניברסיטאות.

דבורה מרגוליס: המוסדות מפעילים מערכים כדי לאתר את אותם סטודנטים.

דבורה מרגוליס: החשש הגדול שלנו הוא שמי שפונה הוא לא בהכרח מי שצריך את הסיוע.

דבורה מרגוליס: אלה שלא מבקשים פשוט נושרים במהלך הדרך ואותם אנחנו בהחלט מנסים לאתר.

דבורה מרגוליס: יש טכניקות לבדוק: מי נכנס לזום ומתי, מי משתתף בקורסים.

דבורה מרגוליס: ניתנות בתקופה הזאת הרבה מטלות בדיוק כדי לראות שהסטודנטים שומרים על הקצב של הלימוד ונמצאים עם המרצה יחד.

דבורה מרגוליס: הדבר הזה מאוד מטריד.

דבורה מרגוליס: המערכים מופעלים ויש מעקב.

דבורה מרגוליס: אכן, כמו שנאמר, יש עלייה ברישום לשנה הבאה שהיא מאוד משמחת.

ניצן הורוביץ: אז אם יש מעקב תעבירו לנו נתונים במה מדובר.

ניצן הורוביץ: זה כדאי ומתבקש לשאול מה היקף הנשירה.

ניצן הורוביץ: אני מבין שאין לך נתונים כרגע.

דבורה מרגוליס: כרגע אין לנו נתונים להעביר.

דבורה מרגוליס: אני מעריכה שבעוד חודש מהיום נוכל לקבל תמונה.

ניצן הורוביץ: כדאי קודם.

ניצן הורוביץ: בני אלון, בבקשה, נשמע על המכינות.

בני אלון: בוקר טוב.

בני אלון: אני מייצג את 22 המכללות האקדמיות הציבוריות.

בני אלון: ראשית אני מבקש להודות ליושב-ראש הוועדה וגם לחברי הוועדה על הליווי בתקופת המשבר.

בני אלון: זאת גם הזדמנות לברך את השר להשכלה גבוהה ולמשאבי מים חבר הכנסת זאב אלקין וגם את חבר הכנסת רם שפע עם היכנסו לתפקיד יושב-ראש ועדת החינוך.

בני אלון: מערכות ההשכלה במדינת ישראל נתברכו במערכת אקדמית איכותית, שלהבנתנו, מהווה את אחד ממנועי הצמיחה בחדשנות החשובים במדינת ישראל, וברור לכולנו שאנחנו צריכים לעשות הכול – ובטח בתקופת משבר הקורונה – כדי לסייע לסטודנטים להתגבר על המצוקות שלהם, בין כלכליות ובין אקדמיות.

בני אלון: אני בטוח שכל הגורמים שיושבים כאן סביב השולחן וצופים בנו מגויסים ויתגייסו לטיפול במשבר.

בני אלון: ראשית חשוב לומר שמערך המכללות בתוך זמן קצר הרים את כל נושא ההוראה המקוונת בשיעור של 100% מההוראה המקוונת.

בני אלון: עד לרגעים אלה המערכת מתקיימת בצורה סדירה ורציפה תוך השקעת משאבים ומחויבות של כל חברי הסגל, והדבר הזה איננו מובן מאליו.

בני אלון: בפן הכלכלי הכנתי נתונים וחשוב לי לציין אותם – המכללות האקדמיות הציבוריות חילקו עד כה כשבעה מיליון שקל מענקים.

בני אלון: לא הלוואות אלא מענקים שסטודנטים קיבלו.

ניצן הורוביץ: כמה סטודנטים זכו בזה?

בני אלון: מדובר לפחות בכמה אלפי סטודנטים.

בני אלון: אין לי המספר המדויק אז אני לא רוצה להטעות, אבל יש לי הסכום הכולל כי קיבלתי דיווח מכל המנכ"לים של המוסדות.

ניצן הורוביץ: כמה זה כל מענק?

בני אלון: זה נע בין 1,000 ל-2,000 שקלים.

בני אלון: זה תלוי במצב הסוציו-כלכלי של הסטודנט ומן הסתם זה דיפרנציאלי.

בני אלון: זה מאוד יפה, לדעתי.

בני אלון: לדוגמה, אצלנו במכללה המענק ניתן ל-95% מהסטודנטים - -

ניצן הורוביץ: איזו מכללה?

בני אלון: המכללה האקדמית תל-אביב-יפו.

בני אלון: 95% מהסטודנטים שפנו לבקש סיוע כלכלי בנוסף לסיוע הכלכלי שחולק במרץ-אפריל, גם קיבלו סיוע.

בני אלון: זה כמה מאות סטודנטים, בערך 350 סטודנטים שקיבלו סיוע שנע בין 1,000 ל-2,000 שקלים.

ניצן הורוביץ: אבל אתה יודע, עדיין 300 סטודנטים זה חלק קטן ממספר הסטודנטים שלומדים אצלכם.

בני אלון: הגישה צריכה להיות גישה שצריך לסייע לסטודנטים שמתקשים כלכלית.

בני אלון: המוסדות לא יכולים לשאת על גבם את כל משבר הקורונה ואת כל ההשלכות שלו.

בני אלון: הגישה צריכה להיות שמי שלא יכול לסיים את השנה האקדמית מסיבות כלכליות צריך להעניק לו עזרה.

בני אלון: זה בנוסף לעוד מלגות שחולקו במהלך השנה לעוד כמה מאות סטודנטים אצלנו במכללה.

בני אלון: זה לא כולל את המלגות שחולקו במרץ-אפריל, ואני חושב שזה יפה מאוד בהינתן תקציבי המכללות והיכולת שלהן.

בני אלון: בנוסף לזה ניתנו פריסות תשלומים לכ-10,500 סטודנטים בכל מערך המכללות.

בני אלון: אני מדבר על סטודנטים שמימשו את הדבר הזה ללא קריטריונים.

בני אלון: זה לא פחות חשוב.

ניצן הורוביץ: הפריסה היא של שכר לימוד, אני מניח.

ניצן הורוביץ: מה אופי הפריסה?

בני אלון: כן.

ניצן הורוביץ: איך פורסים – כמה חודשים, שנים?

בני אלון: כמה חודשים.

ניצן הורוביץ: תן דוגמה למשל לתשלום שנפרס, איך בפועל זה נראה?

ניצן הורוביץ: זה אולי נשמע סכומים קטנים אבל סטודנט שמרוויח 3,000 שקל בחודש בשבילו 1,500 שקל זה המון כסף.

בני אלון: בהחלט.

בני אלון: אתה צודק.

בני אלון: לטובת מי שלא בקי נשאר, למעשה, התשלום האחרון בחודש מרץ-אפריל של תשלומי שכר הלימוד והתשלום הזה נפרס עד סוף השנה האקדמית, זאת אומרת עד סוף ספטמבר, 1 באוקטובר.

בני אלון: זאת המשמעות של הפריסה.

בני אלון: יש מוסדות שפרסו את זה לשלושה עד חמישה חודשים ככל הניתן.

בני אלון: בנוסף לזה, רק כדי להשלים את התמונה, ברוב המכללות העמידו הסדר מימון או קרן הלוואות ללא ריבית, ללא הצמדה וללא קריטריונים.

בני אלון: אין קריטריונים שסטודנטים יכלו לקחת את הקרן שהמכללה נתנה להם ולפרוס את התשלומים לתשלומים מאוד קטנים בסכומים של 200 שקלים.

בני אלון: אני חושב שזאת גם עזרה מאוד גדולה.

ניצן הורוביץ: אם אני סטודנט אצלכם אני פשוט נכנס למשרד וממלא טופס קצר או שזה קצת יותר מורכב מזה?

ניצן הורוביץ: כי פה אנחנו שומעים דברים סותרים ביחס לנגישות של האמצעים האלה.

בני אלון: אני מייצג את המכללות, אני לא מדבר בשם כל המערכת.

בני אלון: הקשבתי בקשב רב לכל הדיון וברור לכולם שה-D.N.A של המכללות האקדמיות הציבוריות הוא שהסטודנט במרכז העשייה.

בני אלון: אנחנו יודעים לעבוד עם הסטודנטים לא רק במשבר, אלא גם מחוץ למשבר, ואני לא חושב שיש בירוקרטיה מיותרת.

בני אלון: אגב, שלומי בקשר איתי והוא לא דיבר איתי, ולו פעם אחת, על קושי ספציפי ואם יש כזה אז הוא יודע למצוא אותי ואנחנו עובדים יחד עם המנכ"לים של המוסדות ופותרים כל בעיה במיידי.

בני אלון: לא מחכים, וממש מתייחסים בין זאת בעיה ספציפית ובין זאת בעיה רוחבית.

בני אלון: אני רוצה להוסיף עוד דבר אחד ששלומי העלה - -

ניצן הורוביץ: ואם תוכל להתייחס גם לעניין המעונות.

בני אלון: גם בעניין המעונות היו פריסות תשלומים והנחות.

בני אלון: במרבית המוסדות או בחלק גדול מהם אין שום בעיה להחליף.

בני אלון: בחלק מהמעונות צריך להביא סטודנט חלופי, ואם לא אתה יכול לצאת מהמעונות.

בני אלון: בעיקר הייתה בעיה עם B.O.T כמו שהוזכר כאן על-ידי האוניברסיטאות ולכן נמצאו כל מיני חלופות: הוענקו מענקים לסטודנטים שמתגוררים במעונות.

בני אלון: בין הם מתגוררים במעונות ובין לאו חולקו מענקים בסכומים מאוד גדולים.

בני אלון: אני רוצה להשלים את התמונה בנושא של הסיוע לסטודנטים בפן האקדמי כמו ששלומי דיבר עליו בפן של המוסדות.

בני אלון: אני לא נכנס כרגע לעולם של ההנחיות של הרגולציה של מל"ג וות"ת.

בני אלון: אבל גם כאן נעשו מאמצים אדירים בקשר ישיר והדוק בין ראשי המוסדות לבין ראש אגודת הסטודנטים.

בני אלון: תעיד על כך גם יושבת-ראש אגודת הסטודנטים של המכללה.

בני אלון: לא שאני מייצג, אבל אני מניח שמרבית יושבי-הראש.

בני אלון: ניתנו חלופות, לדוגמה, בנושא הבחינות, הוענקו שיעורי תגבור בלא מעט כסף, הושאל ציוד טכנולוגי – מחשבים, סטיקים לאינטרנט וכדומה לאוכלוסיות מיוחדות; דיקני הסטודנטים פעלו באופן אינטנסיבי לסייע לאוכלוסיות במצוקה: חרדים, ערבים, סטודנטים לקויי למידה וכולי בהשקעה מאוד גדולה.

בני אלון: נפתחו קווים ישירים גם לסיוע רגשי פסיכולוגי להרבה מאוד סטודנטים שנקלעו למצוקה – כל זה בהשקעה ותשומת לב מאוד גדולה.

ניצן הורוביץ: בני, תודה בשלב זה.

ניצן הורוביץ: תישאר איתנו עוד קצת ותשמע גם את הדוברים הנוספים.

ניצן הורוביץ: חבר הכנסת אוסאמה סעדי ואחריו יבגני סובה וגם השר, אם תרצה.

אוסאמה סעדי: אדוני השר, כבוד השר, חבריי חברי הכנסת, כמובן יום הסטודנט זה יום חשוב, וחשוב שאנחנו בכנסת מציינים אותו.

אוסאמה סעדי: זאת גם הזדמנות לברך את כבוד השר שהתמנה להיות השר להשכלה גבוהה.

אוסאמה סעדי: באמת יש עכשיו שר במשרה מלאה.

אוסאמה סעדי: אמנם זה בחלוקה עם המים אבל לפחות בעניין ההשכלה הגבוהה חשוב מאוד שיהיה שר שיירתם לפתור ולקדם את הנושא של ההשכלה הגבוהה.

אוסאמה סעדי: אני הייתי בזמנו יושב-ראש התאחדות הסטודנטים הערבים בכל האוניברסיטאות במדינה - -

אורלי פרומן: כל יושבי-הראש מגיעים להיות חברי כנסת.

אוסאמה סעדי: כן.

ניצן הורוביץ: זאת, כנראה, מקפצה טובה.

ניצן הורוביץ: שלומי, קודמיך – עכשיו אחד שר הרווחה והשני יהיה יושב-ראש הוועדה.

ניצן הורוביץ: מה אתה תהיה?

אוסאמה סעדי: אין לי שאיפות להיות שר, זה בסדר.

אוסאמה סעדי: אני זוכר, אדוני השר, שבשנות ה-80, 83'-84' הובלנו את כל ההפגנות בעניין הורדת שכר הלימוד ואפילו נעצרתי באחת ההפגנות האלה.

יבגני סובה: זה היה רק טבעי, לא?

יבגני סובה: בגלל האינפלציה ב-84'.

אוסאמה סעדי: כן, כן.

אוסאמה סעדי: אותן סוגיות שעלו לפני 20 ו-30 שנה, כנראה גם אתה צריך להמשיך לטפל בנושאים האלה – גם עניין הורדת שכר הלימוד, הנגשת הלימודים הגבוהים במיוחד לאוכלוסיות החלשות ובמיוחד לחברה הערבית שיש לה חסמים.

אוסאמה סעדי: אני תמיד סומך על חברי ד"ר ג'בארין שתמיד מעלה את כל הסוגיות האלה.

אוסאמה סעדי: אני רק מדגיש שאני בטוח שהוא גם העלה חלק מהנושאים האלה.

אוסאמה סעדי: יש גם חסמים רבים גם להשכלה הגבוהה.

אוסאמה סעדי: לצערנו, אלפי סטודנטים לומדים באוניברסיטאות בחו"ל, כ-10,000 סטודנטים לומדים באוניברסיטאות ברשות הפלסטינית – בג'נין, בא-נג'אח, באבו-דיס, בבית-ח'ליל.

אוסאמה סעדי: אנחנו מדגישים תמיד שהעדיפות הראשונה של הסטודנטים שלנו היא האוניברסיטאות פה.

אוסאמה סעדי: אבל בגלל החסמים ובגלל המבחנים הפסיכומטריים וכל מיני חסמים.

אוסאמה סעדי: במיוחד ברפואה יש גם ועדות קבלה ומי שמקבל אפילו 780 ו-800 ויש לו תעודת בגרות מעל 100 לא מתקבל לרפואה פה ואז הוא נאלץ לנסוע למרחקים בין בחו"ל ובין ברשות הפלסטינית.

אוסאמה סעדי: בעניין משבר הקורונה העלינו אין-ספור פעמים את הבעיות של הסטודנטים, ואני מנצל את ההזדמנות, אדוני היושב-ראש, שזאת כנראה הישיבה האחרונה שלך בתור יושב-ראש ועדה.

אוסאמה סעדי: קידמת את כל הנושאים האלה והעלית את כל הסוגיות החשובות בעניין החינוך בתקופת הביניים.

אוסאמה סעדי: אדוני השר, לדעתי, אתה צריך לגבש תוכנית.

אוסאמה סעדי: כמו שראינו ושמענו שיש תוכנית לחינוך עם 780 מיליון שקל אני לא שמעתי על שום תוכנית של הממשלה לסיוע לסטודנטים – בין בשכר לימוד ובין במעונות ובנושאים רבים נוספים.

אוסאמה סעדי: אני מבקש, אדוני השר, שתיקח את העניין הזה לידיים ותגבש תוכנית סיוע לסטודנטים בשכר לימוד ובדיור.

אוסאמה סעדי: תודה.

ניצן הורוביץ: תודה.

ניצן הורוביץ: חבר הכנסת סובה, בבקשה.

יבגני סובה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, אני כמובן רוצה לאחל לכולכם בהצלחה כי יום הסטודנט זה יום חשוב וסוף-סוף יש פנים חדשות בכנסת בשלושת החודשים האלה.

יבגני סובה: אז אני מברך אתכם ומאחל לכולכם הצלחה.

ניצן הורוביץ: תדעו לכם, זה הדיון הראשון שבאים מוזמנים מבחוץ.

אורלי פרומן: חיינו רק את עצמנו.

יבגני סובה: זה דיון מס' 21, נכון?

יבגני סובה: לא התרגלנו לראות פה אנשים שמגיעים.

יבגני סובה: אני גם רוצה לברך את חברי השר זאב אלקין לרגל כניסתך לתפקיד.

יבגני סובה: עכשיו נפל לי האסימון למה איחדו את זה עם המים – כי סכנת הטביעה יותר גדולה בהשכלה הגבוהה, סכנת טביעה כלכלית.

יבגני סובה: אז אני מאחל לך הצלחה.

יבגני סובה: הנושא של הסטודנטים, אין בזה ימין-שמאל, זה נושא שצריך להדאיג את כולנו, את כל חברי הכנסת.

יבגני סובה: כולנו היינו סטודנטים וכשאנחנו נזכרים בתקופה הזאת זה מתחיל קצת להפחיד אותי כי אני זוכר מתי סיימתי תואר שני – לפני 13 שנה – וזה מפחיד אותי כי אני חשבתי עד אתמול שאני כמוכם צעיר, סטודנט, ופתאום אני מתחיל להסתכל על החיים.

יבגני סובה: אז זה עובר מהר והתחושה הזאת עוברת מהר - -

זאב אלקין: יבגני, בבניין הזה זה עובר עוד יותר מהר.

זאב אלקין: כל שנה נחשבת חמש.

יבגני סובה: זה נכון.

יבגני סובה: אתה מדבר מהניסיון שלך אז בסדר.

יבגני סובה: אז זה יעבור מהר.

יבגני סובה: אנשים מתייחסים לסטודנט כאילו זה מישהו צעיר אבל יש סטודנטים מבוגרים.

יבגני סובה: אתה יכול לעבוד, לחיות ועדיין להיות כל החיים סטודנט.

יבגני סובה: אז צריך להתייחס לסטודנט מעבר לגיל, מעבר לתחושה שאתה צעיר וצריך סיוע וההורים צריכים לממן אותך.

יבגני סובה: תצאו מההגדרות האלה כי בעוד שנה-שנתיים אתם לא תהיו במקום הזה, אתם תתקדמו ואולי חלק מכם אפילו יגיע לפה.

יבגני סובה: אני פונה לשר אלקין, לדעתי, הממשלה צריכה להגדיר יעדים לסיוע.

יבגני סובה: לדוגמה, כל סטודנט שמסיים תואר ראשון או שני מקבל נקודת חצי נקודת מס או נקודת מס לשנה או שנתיים – אני לא זוכר בדיוק.

יבגני סובה: יש הנחה בזיכוי במס הכנסה.

יבגני סובה: אתה מציג את התואר לרואה חשבון או להנהלת חשבונות בעבודה, ובדרך כלל מה שקורה זה שכשסטודנטים מסיימים תואר ראשון לא מגיעים לרמת שכר גבוהה בשביל לנצל את הנקודות האלה.

יבגני סובה: כמו שאני רואה לפי המחקר הזה, 5,000 שקל לא נותנים לך את האפשרות לקבל את הנקודה הזאת שזה 200 שקל נטו כל חודש.

יבגני סובה: אז צריך לחשוב איך עושים את זה.

יבגני סובה: לא נותנים את זה לשנה, נותנים לחמש שנים, ואז יש גם לאן להתקדם כלכלית.

יבגני סובה: יש עוד הרבה דברים.

יבגני סובה: כחבר ועדה ביקרנו ונפגשנו בקיץ עם חלק מהאנשים בעשייה.

יבגני סובה: יש סוג של בלבול – כל אחד דואג לעצמו.

יבגני סובה: יש ועד כזה, יש עמותה כזאת וכל מיני אנשים שכל אחד מנסה להיאבק בתוך הים הזה שלא סתם אמרתי שיש סכנת טביעה.

יבגני סובה: לכן אני אומר שברגע שיש תוכנית אסטרטגית סדורה והמדינה רואה בסטודנטים עתיד של המדינה ולא כיצד לשרוד בשנה-שנתיים הקרובות – כי סך הכול הסטודנטים זה הקטר של הכלכלה ולא משנה מה לומדים - -

ניצן הורוביץ: אוקיי.

יבגני סובה: אני מסיים.

יבגני סובה: לכן אני מקווה מאוד שהממשלה תקדם דברים ואם צריך לעשות פה מחאה כמו ב-2011 אז תצטרפו, תעשו ואולי ידברו גם על הסטודנטים.

יבגני סובה: ועוד דבר לסיום – אם אנחנו לוקחים את הטוב מאירופה – ואורלי השוותה את זה לחוק הנורבגי – אז יש הרבה מדינות באירופה שבהן לא משלמים שכר לימוד בכלל.

יבגני סובה: זה אומר שאם מדינה מעניקה לימודים לתואר ראשון אז מצד שני אתם גם צריכים להבין שאי אפשר לסיים פה תואר ראשון ואז לחפש מקום אחר בקנדה, באמריקה או באוסטרליה כי אתם לומדים פה.

יבגני סובה: נניח, אם זה יהיה, אז גם צריך להשקיע במדינה.

יבגני סובה: כלומר זה צריך דו-צדדי כי אם המדינה נותנת משהו – והמדינה נותנת - -

ניצן הורוביץ: אתה כבר מרחיק לכת.

יבגני סובה: - - שכר הלימוד שמשלמים סטודנטים זה לא מה ש - - -

אורלי פרומן: - - - השר אלקין.

יבגני סובה: אני אומר שלמדינה עולה יותר ללמד ולחנך סטודנט מאשר הסטודנטים משלמים.

יבגני סובה: כולנו עברנו את זה.

יבגני סובה: צריך שהדיאלוג הזה יהיה דו-צדדי ואני בטוח שנוכל להתקדם בלי קשר לקואליציה-אופוזיציה.

ניצן הורוביץ: תודה.

ניצן הורוביץ: השר אלקין, ביקש לדבר לפניך ממש בקצרה הורה.

ניצן הורוביץ: זאת אומרת זה עוד קול, הורים.

זאב אלקין: בשמחה.

זאב אלקין: אמרתי לך – תשמור אותי לסוף.

ניצן הורוביץ: בסדר גמור.

ניצן הורוביץ: יובל הוא אבא של סטודנט מאוניברסיטת אריאל, בבקשה.

יובל: אני לומד באוניברסיטת אריאל שנה ג' הנדסת מכונות - -

ניצן הורוביץ: אה, אתה הבן.

אורלי פרומן: רציתי להגיד שהוא נראה סטודנט.

ניצן הורוביץ: משום-מה נתנו לי פה פתק שאבא שלך אמור לדבר.

ניצן הורוביץ: אבל אתה הבן.

ניצן הורוביץ: אז אם כבר עלית, מאה אחוז.

יובל: אני סטודנט הורה.

יובל: בעבר גרתי ליד היישוב שכבוד השר אלקין גר.

יובל: בכל מקרה אני לומד באוניברסיטת אריאל שנה ג'.

יובל: אני נציג של אוכלוסיית הורים לילדים אבל אני גם בסוף מציג פה אוכלוסייה רחבה הרבה יותר - -

ניצן הורוביץ: הבנתי.

ניצן הורוביץ: אתה אבא בעצמך.

ניצן הורוביץ: פה הייתה אי ההבנה.

ניצן הורוביץ: אז לך יש גם ילדים קטנים.

יובל: הנקודה היא שכלל האוניברסיטאות, ובפרט אוניברסיטת אריאל, עלו על עגלה שנקראת לימוד מקוון ובעצם יצרו פלטפורמה שבה היינו אמורים ללמוד במשך כל הסמסטר הזה בצורה רגילה.

יובל: אבל מה שקרה זה שלפני כשלושה שבועות שזה בערך חודשיים מתחילת הסמסטר לא יכולנו ללמוד.

יובל: ולא רק שלא יכולנו ללמוד – נוצר פער מאוד משמעותי בגלל מספר רב של סיבות שאני מתלבט אם למנות אותן כרגע כי הזמן קצר.

יובל: אבל זה כמובן נוגע גם לסטודנטים אחרים שהלימוד המקוון שלהם לא התאפשר בגלל שיש סטודנטים שיש להם בבית עוד כמה אחים במסגרות חינוך והוא צריך ללמוד בחדר שקט עם מחשב והתנאים שיש לו לא מאפשרים את זה.

יובל: נוצר מצב שהלימוד המקוון לא באמת התנהל כמו סמסטר רגיל וכרגע אנחנו נמצאים חודש לפני הבחינות, ולא ייתכן שהאוניברסיטה שמה כדגל את הרמה האקדמית ולא מוכנה להתפשר בצורה מכבדת כמו שכל המסגרות במדינת ישראל עשו מהלכים דרמטיים כמו משרד החינוך כדי להתגמש לקראת אנשים שנמצאים במסגרת שלה.

יובל: זה פשוט לא ייתכן.

יובל: יש מגוון רב של פתרונות, אבל אנחנו מרגישים שהרמה האקדמית צריכה להישמר ולא הגיוני שפעם במאה שנה שקורה כזה משבר הדברים יתנהלו כמו שמתנהלים.

יובל: כמובן, הפגיעה פה היא מאוד משמעותית כי אנשים עומדים להיכשל במבחנים, לפתוח סמסטר נוספים, לא להתחיל לעבוד במשרה מלאה, להמשיך לשלם על מעונות.

יובל: בעצם נתקעים בנקודת החיים הזאת ולא מתקדמים הלאה.

יובל: אני באמת חושב שיש פה בעיה לא רק של הורים לילדים, אלא זה קהל שנפגע בצורה מאוד קשה, אבל הוא רחב מאוד.

יובל: חודש לפני המבחנים אנחנו צריכים לקבל החלטות והנחיות לראשי האוניברסיטאות כדי להגיע למצב שאנחנו מכילים את המצב הזה ומבינים שיש משבר מאוד גדול.

יובל: האוניברסיטה צריכה להבין ולבוא לקראתנו.

יובל: לא יקרה שום דבר אם פעם בכל כך הרבה זמן האוניברסיטה – אני לא רוצה לקרוא לזה "להוריד את הרמה" אבל יש פה משבר שאני לא בטוח שהדרגים הבכירים מבינים עד כמה הוא משפיע.

יובל: תודה רבה.

ניצן הורוביץ: יובל, תודה רבה לך ובהצלחה.

ניצן הורוביץ: נשמע את נציג האוצר עידו סופר.

ניצן הורוביץ: שלום.

ניצן הורוביץ: תראה, לא נראה לי שהתקדמנו הרבה מאז הפעם הקודמת.

ניצן הורוביץ: תעדכן אותי.

עידו סופר: אני אעדכן.

עידו סופר: קודם כול, גם אנחנו, משרד האוצר, מברכים על יום הסטודנט.

עידו סופר: אני אומר את זה בכל ועדה ואני מתכוון לזה שסטודנטים הם משאב יקר מאוד למדינת ישראל וזה גם יהיה ניכר בדברים שאני אגיד.

עידו סופר: אני אגיד לחבר הכנסת ג'בארין, שזה לא שלא ניהלנו שיחה.

עידו סופר: ניהלנו, להערכתי, קרוב ל-20 ישיבות עם התאחדות הסטודנטים.

עידו סופר: יש לנו מחלוקת עקרונית שאני אפרט עליה.

עידו סופר: המטרה של כולנו היא לצמצם את הנשירה ככל הניתן מטעמים כלכליים או אקדמיים.

עידו סופר: כל המערכת רתומה לזה.

עידו סופר: אמרתי את זה בפעם שעברה ואני חוזר על זה: לפני שאנחנו מדברים על המדינה והכלים שהיא יודעת להציע, המוסדות רתומים לזה ועושים הכול כי בשביל זה הם קמים בבוקר והם לא צריכים איזושהי מוטיבציה חיצונית לעשות את זה.

עידו סופר: להבנתנו, הם עושים את זה בצורה ראויה ומשמעותית.

עידו סופר: בהתייחס לסוגיות שהעלו חברי הכנסת – כפי שציין גם יניב, סמנכ"ל הכספים של ות"ת, יחד עם ות"ת גובש מתווה שנידון ברמה העקרונית יחד עם הסטודנטים שמתמקד לאור המטרה שהגדרנו בשני דברים: סיוע לסטודנטים במצב סוציו-אקונומי נמוך בכלי שהוא יחסית מהיר.

עידו סופר: אנחנו מדברים על מצב סוציו-אקונומי נמוך מ-6.

עידו סופר: ככה הגדרנו את זה וגם זאת הגדרה יחסית רחבה; שנית – תוכניות ייעודיות למוסדות למניעת נשירה.

עידו סופר: אני רוצה להגיד מה המחלוקת שיש לנו עם התאחדות הסטודנטים.

עידו סופר: כשיושב-ראש התאחדות הסטודנטים אומר שכולנו בסירה אחת וצריכים לעבור את זה יחד אז בהחלט המסר הזה נכון וחשוב לחיים אבל בעת משבר באופן כללי – אני אתייחס רגע למונח "שוויון" – לאוכלוסיות שונות יש קשיים אחרים.

עידו סופר: אין שוויון בקשיים.

עידו סופר: יש כאלה שצריכים יותר סיוע ויש כאלה שצריכים פחות סיוע.

עידו סופר: אוכלוסיות שמגיעות מרקע כלכלי בעייתי יותר או אוכלוסיות שיש להן לקויות למידה הם אלה שנמצאים בסיכון ניכר יותר לנשירה, ואנחנו חושבים שהשוויון צריך לבוא לידי ביטוי לא במתן סיוע זהה לכולם – לא כולם, אבל כמעט 100 אלף סטודנטים וזה משהו שאנחנו לא יודעים להצדיק את הרציונל המקצועי שלו, ושם טמון הפער.

עידו סופר: לכן צריך להתמקד במענה משמעותי יותר לאוכלוסייה הזאת שאנחנו מזהים כבעלת פוטנציאל נשירה וכאלה שהגיעו למשבר הזה עם קשיים כלכליים שסביר להניח שהוחמרו בעקבותיו.

עידו סופר: אנחנו כרגע במצב שאנחנו מדברים על X והתאחדות הסטודנטים מדברים על Z.

עידו סופר: כרגע הדבר הזה לא מצליח להתכנס.

עידו סופר: אני אומר בשיא הכנות שאנחנו לא יודעים להצדיק מקצועית מדוע נדרש סיוע ל- 70-60 אלף סטודנטים נוספים שהם מעל אשכול סוציו-אקונומי 6.

עידו סופר: אנחנו חושבים שצריך להתמקד בסיוע משמעותי יותר לסטודנטים שיש להם באמת קשיים.

ניצן הורוביץ: עידו, אולי תגיד לכמה כן מצדיק סיוע?

קטי קטרין שטרית: איך הגיעו ל-70-60?

קטי קטרין שטרית: כמה סטודנטים אמרת שיש עד אשכול 6?

ניצן הורוביץ: ומעלה.

קטי קטרין שטרית: אני מכירה את רובם מאשכול 2, 3 שרוצים לשנות את הסטטוס שלהם מנצרכים לצורכים.

קטי קטרין שטרית: זה התפקיד של האקדמיה.

ניצן הורוביץ: תן אולי מספר.

ניצן הורוביץ: לא הבנתי כמה - -

עידו סופר: אני אחזור על כך.

ניצן הורוביץ: לפי הגישה שלכם, לכמה כן מגיע?

עידו סופר: אני אחזור עוד רגע על הנתונים.

עידו סופר: אבל אנחנו מדברים על סיוע גם אקדמי וגם כלכלי ממוקד יותר מעבר למה שהמוסדות מציעים.

עידו סופר: בסוף הפער בינינו לבין התאחדות הסטודנטים זה עוד אוכלוסייה של כ-70 אלף סטודנטים שאיננה נכללת ברמה סוציו-אקונומי נמוכה יחסית שאנחנו לא רואים את הטעם המקצועי והנימוקים המקצועיים להקים קרן מענקים ייעודית עבורם.

עידו סופר: זאת אומרת התאחדות הסטודנטים פועלת באפיקים אחרים.

עידו סופר: חשבנו על מספר רעיונות לראות אם היא יודעת לגייס לכך משאבים.

ניצן הורוביץ: היא לא כל כך יודעת.

ניצן הורוביץ: איך היא יכולה לגייס לכך משאבים?

עידו סופר: - - אנחנו סבורים שהדבר הזה אינו נכון.

ניצן הורוביץ: אני רוצה להבין, שלומי, מה הפער?

שלומי יחיאב: אנחנו מרכזנו את האוכלוסיות של ההורים הסטודנטים והסטודנטים שלא צברו את תקופת האכשרה.

שלומי יחיאב: אלה 60 אלף הסטודנטים שעידו אומר שזה הפער שלנו.

ניצן הורוביץ: על כמה הוא מדבר ועל כמה אתם בסך הכול מדברים?

שלומי יחיאב: אנחנו מדברים על כ-70 אלף סטודנטים שאנחנו איתרנו אותם.

שלומי יחיאב: זה גם לא רק מאיתנו, זה גם מלשכת התעסוקה.

שלומי יחיאב: אלה נתונים שיצאו גם מהכלכלנים באוצר שמציגים את זה.

ניצן הורוביץ: על כמה סטודנטים האוצר מדבר?

שלומי יחיאב: לפי דעתי, מדובר בין 10,000 ל-15 אלף.

ניצן הורוביץ: הבנתי.

קטי קטרין שטרית: לאשלומי, אתה יכול לעשות לנו סדר לגבי הנתונים?

קטי קטרין שטרית: כי אני שומעת עכשיו שהסטודנטים הם באשכול 6 ומעלה, ואני מבינה - -

ניצן הורוביץ: לא, יש כאלה - -

קטי קטרין שטרית: אני יודעת.

קטי קטרין שטרית: אני רוצה שתעשה סדר כי בתפיסה יש פה טעות.

קטי קטרין שטרית: הסטודנטים במדינה הם לא במצב סוציו-אקונומי גבוה.

קטי קטרין שטרית: זה שהם גרים בתל-אביב או בהרצליה זה עדיין לא הופך אותם לאשכול 6.

עידו סופר: חברת הכנסת שטרית, אני רק מבקש שלא תכניסי לי מילים לפה.

עידו סופר: זה לא מה שאמרתי.

שלומי יחיאב: הוא התכוון למשהו אחר.

קטי קטרין שטרית: אז בואו נשמע את הנתונים.

שלומי יחיאב: דיברנו על 60 אלף סטודנטים ששמנו אותם באוכלוסיות מסוימות: מי שלא צבר תקופת אכשרה, סטודנט הורה, סטודנט שמקבל דמי אבטלה מופחתים שזיהינו אותם כנפגעים.

שלומי יחיאב: גם שמנו חיתוך שמי שבאשכול סוציו אקונומי 8 ומעלה לא נכנס לפול.

שלומי יחיאב: אנחנו אמרנו שאנחנו לא רוצים להכניס את זה לשם.

שלומי יחיאב: אשכול 7 - -

ניצן הורוביץ: הוא אומר ש-6 ומעלה זה לא מוצדק.

שלומי יחיאב: מה זה היום 6, 7?

שלומי יחיאב: צריך להבין שזה לא השכבות הכי חזקות במדינה.

שלומי יחיאב: זה יכול להיות מעמד ביניים, זה יכול להיות סטודנטים מהקריות.

שלומי יחיאב: הסטודנטית שדיברה קודם היא מהקריות.

שלומי יחיאב: זה סוציו-אקונומי שיכול להיות באזורים האלה.

אורלי פרומן: זה בדיוק מעמד הביניים שיש לו בעיה.

שלומי יחיאב: בדיוק.

קטי קטרין שטרית: זה לא רק עניין של מעמד ביניים.

קטי קטרין שטרית: היא יכולה לגור בקריית אתא בשכונת מצוקה או בג'סי כהן בחולון, וגם אם העיר נמצאת באשכול מסוים זה לא אומר שהיא עצמה נמצאת - - -

שלומי יחיאב: צריך לזכור שבמשבר הזה מי שנמצא בשכבות האלה הם אנשים וסטודנטים שבדרך כלל הם לא זכאים למלגות סיוע כי הם לא בשכבות הכי חלשות והם גם לא נסמכים על ההורים שלהם.

שלומי יחיאב: אלה הסטודנטים הכי קלסיים שעובדים כדי לפרנס את עצמם.

שלומי יחיאב: אז הם גם לא יהיו זכאים למענקים וגם לא ייכנסו לאזורי הסיוע.

שלומי יחיאב: ראיתם מה גיתית ויסמין סיפרו.

שלומי יחיאב: זאת שכבה שנופלת בין הכיסאות, והתהליך שלהם לאבד את התואר יהיה תהליך מזדחל.

שלומי יחיאב: יפסידו מבחן ועוד מבחן, יקפיאו את הסמסטר, יאבדו שנה מהלימודים.

שלומי יחיאב: זה הפער.

שלומי יחיאב: אני לא עושה פה, חלילה, משא ומתן על רכב.

שלומי יחיאב: זה שיח על העתיד של 70-60 אלף סטודנטים.

שלומי יחיאב: זה השיעור שעליו גם מדברים בכל התחזיות הכלכליות שאלה הצעירים שנפגעו וגם אלה שלא יחזרו לשוק התעסוקה.

ניצן הורוביץ: עידו, שמעת?

עידו סופר: שמעתי.

עידו סופר: אנחנו זיהינו יחד עם ות"ת והמוסדות את האוכלוסייה שאנחנו סבורים שיש לה פוטנציאל נשירה ניכרת.

עידו סופר: אפשר גם בשמחה לצלול לנתונים כדי שנסביר למה האוכלוסייה ששלומי מדבר עליה היא הרבה יותר גדולה משלנו.

עידו סופר: בנתונים שעומדים לנגד עינינו, מערך ההלוואות ללא ריבית לא נוצל, אנחנו רואים עלייה ברישום.

עידו סופר: למרות זאת מתוך היגיון ברור ולא לפי הנתונים שהוצגו וגם כשגאיה פז הציגה סקר שגם שם אין נתונים מאומתים, אמרנו עיקרון מאוד פשוט: אוכלוסייה שהייתה עם פוטנציאל נשירה לפני המשבר אנחנו סמוכים ובטוחים שמצבם החמיר גם במשבר.

עידו סופר: לכן ללא ביסוס איתן אפשר לעשות צעד מונע כבר עכשיו כדי לתת את המענה הזה.

עידו סופר: אבל לטעון גם ברמת הנתונים הכי בסיסית כשמנכים סטודנטים שהם בתארים מתקדמים ומנכים סטודנטים שלא עבדו או מנכים סטודנטים שלא פוטרו – וגם אלה נתונים שיש לנו, והנתונים שיש לנו הם לא פחות מדויקים מאלה שיש להתאחדות הסטודנטים – אנחנו לא מגיעים להיקפים ששלומי מדבר עליהם.

עידו סופר: כשאנחנו מדברים על מה שהמוסדות העמידו לצד מה שאנחנו היינו מוכנים להעמיד, ולצערנו, הדבר הזה תקוע, אנחנו, להבנתנו, כן נותנים מענה.

עידו סופר: לצערנו, הדבר הזה לא מגיע כרגע לכדי הסכמה וכרגע זה הסטטוס שיש לי לבשר לוועדה.

ניצן הורוביץ: לפני שהשר יתייחס, מי החבר'ה שיושבים כאן?

ספיר בלוזר: אני המנכ"ל של התאחדות הסטודנטים הארצית.

ספיר בלוזר: למרות התקופה הקשה שעוברת על הרבה מאוד סטודנטים היה לנו חשוב ביום החגיגי הזה גם לדבר על העשייה הבלתי פוסקת של המון סטודנטים בישראל בהתנדבות ובעשייה אזרחית לאורך כל התקופה הזאת.

יבגני סובה: מה אתם לומדים?

ספיר בלוזר: אנחנו כבר נציג.

ספיר בלוזר: הבאנו לכאן שני סטודנטים מצטיינים שהרחיקו לכת בהתנדבות.

ספיר בלוזר: אני אשמח לשתף אתכם שממש כשהתחילה הקורונה תוך יומיים כינסנו קבינט אחריות סטודנטיאלי עבור הקשישים בישראל מתוך הבנה שהם הציבור שייפגע קשות, ולנו כסטודנטים יש אחריות גדולה עליהם.

ספיר בלוזר: אנחנו הרבה מאוד אזרחים שפרוסים ברחבי הארץ.

ספיר בלוזר: לקבינט הזה הצטרפו העמותות הגדולות בישראל שעובדות עם קשישים: כל משרדי הממשלה - -

ניצן הורוביץ: אני לא שומע כל כך מה שאת אומרת.

ספיר בלוזר: אמרתי שלמרות הקושי שהרבה מאוד סטודנטים נמצאים בו אנחנו רוצים לציין ביום הזה גם את העשייה האזרחית וההתנדבותית של הסטודנטים לאורך כל תקופת הקורונה.

ספיר בלוזר: אני אגע בנקודות כדי לספר לכם מה קרה.

ספיר בלוזר: הבאנו לכאן שני סטודנטים שהצטיינו בעשייה ההתנדבותית שלהם - -

ניצן הורוביץ: מי?

ספיר בלוזר: אני כבר אציג אותם.

ספיר בלוזר: לפני כן אני רוצה לספר לכם שיומיים אחרי שהחלה הקורונה בישראל כינסנו את קבינט האחריות הסטודנטיאלית עבור הקשישים מתוך הבנה שזה הציבור שכנראה ייפגע הכי הרבה, ואנחנו הסטודנטים גם במסות גדולות וגם פרוסים ברחבי הארץ יכולים לסייע ולהיות רכיב משמעותית בכל ההסתכלות ההתנדבותית בישראל.

ספיר בלוזר: כינסנו את אותו קבינט שמכיל בתוכו את העמותות הגדולות שעובדות עם הקשישים יחד עם משרדי הממשלה הרלוונטיים, משרד הרווחה, המשרד לשוויון חברתי ומשרד הבריאות, והתחלנו להוסיף סטודנטים בהתנדבות.

ספיר בלוזר: אנחנו לא ציפינו למספרים שהגיעו.

ספיר בלוזר: תוך כמה שבועות מעל 5,000 סטודנטים התנדבו רק במסגרת הפעילות של ההתאחדות.

ספיר בלוזר: בנוסף עוד אלפי סטודנטים התנדבו באגודות הסטודנטים ברחבי הארץ; וכשאני אומרת "התנדבו" זה החל בעזרה בחלוקת מזון או להביא תרופה דרך קשר אישי, שמירה על קשר טלפוני.

ספיר בלוזר: יש לנו גם סטודנטים שחיים עם קשישים במסגרת מלגות שנשארו לגור איתם בכל התקופה הזאת וכפו על עצמם בידוד כדי שהם יוכלו להמשיך להיות עם אותם קשישים עריריים.

ספיר בלוזר: אפילו היו סטודנטים לתיאטרון שעמדו על מדרכות מתחת למרפסות של בתי אבות ועשו להם הצגות; כ-2,000 סטודנטים לרפואה שאני בטוחה שאתם מכירים שהתנדבו במשך חודשיים יום-יום עם צוותי מד"א ותגברו שם את הצוותים הרפואיים ועוד.

ספיר בלוזר: היה לנו חשוב להביא שני סטודנטים שיספרו את החוויה שלהם.

ספיר בלוזר: לפני שהם יציגו אני רוצה לשתף אתכם שאנחנו לא עוצרים.

ספיר בלוזר: זה שיש תחושה של חזרה לשגרה ברור לנו שהקשישים בישראל לא חוזרים לשגרה.

ספיר בלוזר: הסטודנטים ממשיכים להתנדב, אנחנו מקבלים כל הזמן תגובות מהעמותות שאנחנו הפכנו להיות הכוח המשמעותי.

ספיר בלוזר: השקנו עכשיו גם אתר שמאפשר לכל סטודנט להגיע למקום התנדבות, וזה מופלא לראות שעל אף התקופה הקשה הזאת – וסטודנטים באמת נמצאים בתקופה קשה – עדיין לוקחים את האחריות האזרחית הזאת.

ספיר בלוזר: תודה.

ניצן הורוביץ: אם הם רוצים אז ממש בקצרה.

ספיר בלוזר: נמצא כאן אביב שיציג את עצמו ויספר קצת ואחר כך נעבור לספיר.

אביב ארגמן: אני אביב, בן 29, אני סטודנט לחינוך וניהול עסקים חברתיים בסמינר הקיבוצים בשנה ד' ומורה בשנת סטז'.

אביב ארגמן: אני מלגאי של תכנית אימפקט בעמותת "לתת".

אביב ארגמן: כשהתחילה התקופה הזאת הפעילות שלנו קצת הושעתה, וכשפניתי לעמותה הבנתי שיש המבצע הזה של סיוע לקשישים ואני נכנסתי לעזור בכל מה שקשור לארגון שלו במרחב גוש דן החל מגיוס מתנדבים - -

ניצן הורוביץ: לקשישים?

אביב ארגמן: כן.

אביב ארגמן: חלוקה של חבילות סיוע של מזון ועוד ציוד חיוני.

אביב ארגמן: סך-הכול הצליחו להגיע בעמותה ל-15 אלף קשישים, ואני הייתי שותף לפעילות במרחב גוש דן.

אביב ארגמן: עזרתי שם גם בגיוס ובקשר עם המתנדבים, בארגון וחלוקה של העמדות עצמן וגם בחלוקה של החבילות לקשישים.

ניצן הורוביץ: יפה.

אביב ארגמן: בנימה אישית אני יכול להגיד שזה היה באמת מחמם את הלב מאוד לראות הרבה אנשים נרתמים ובמיוחד הרבה סטודנטים למרות התקופה הקשה.

ניצן הורוביץ: כל הכבוד לך, כל הכבוד לכם.

ניצן הורוביץ: יפה מאוד.

ספיר בלוזר: נעבור לספיר.

ספיר שלוי: אני ספיר, בת 24 מחולון.

ספיר שלוי: אני סטודנטית בשנה א' במרכז הבינתחומי בהרצליה.

ספיר שלוי: אני לומדת תקשורת.

ספיר שלוי: במהלך הקורונה התנדבתי בפרויקט של עמותת "חיבוק".

ספיר שלוי: במהלך השנה זאת עמותה שמסייעת לקשישים ולאוכלוסיות בסיכון עם קנייה של מזון, תרופות או כל ציוד אחר לבית והפגת בדידות לקשישים.

ספיר שלוי: כחלק מהפעילות שהתנדבתי בה במהלך משבר הקורונה סייעתי בשינוע של מזון ותרופות לקשישים ולאוכלוסיות בסיכון שלא יכלו לצאת מהבית.

ספיר שלוי: אימא שלי ואני הכנו ארוחת חג לניצולת שואה ערירית מבת-ים, ועשינו גם מבצע ניקיון לקשיש בבת-ים שהבית שלו היה בתנאים מאוד מחפירים.

ספיר שלוי: בנימה האישית שלי אני מאוד נהניתי לקחת חלק בהתנדבות במהלך תקופת הקורונה וגם ראיתי הרבה סטודנטים סביבי שעשו את זה.

ספיר שלוי: זה נתן לי המון.

ניצן הורוביץ: כן.

ניצן הורוביץ: התנדבות זה דבר מעולה.

ניצן הורוביץ: תודה רבה, ספיר.

ניצן הורוביץ: כל הכבוד לכם, חברים, באמת יפה מאוד.

ניצן הורוביץ: יישר כוח.

אורלי פרומן: יישר כוח גדול.

ניצן הורוביץ: אדוני השר להשכלה גבוהה, בבקשה, הופעת הבכורה שלך כאן בוועדה.

זאב אלקין: קודם כול, כדי שלא יגידו שאני גוזל סמכויות לא לי אני חייב לחדד שכרגע אני השר המיועד להשכלה גבוהה.

ניצן הורוביץ: נכון באמת.

זאב אלקין: זה עדיין לא אושר בממשלה ובכנסת אז אני נמצא פה כרגע בשם העתיד על דעת זה שתצביעו על אישור הסמכויות שלי בשבוע הבא.

זאב אלקין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, על ההזמנה לדיון הזה.

זאב אלקין: למרות שכאמור אני עדיין לא נושא בסמכות רשמית הוא מאוד חשוב.

זאב אלקין: זה גם תענוג בשבילי לחזור לוועדת החינוך, ועדה שבזמנו גדלתי בה כחבר כנסת עוד בקדנציה הראשונה שלי, ואותה אני מאוד אוהב.

ניצן הורוביץ: מי היה אז היושב-ראש?

זאב אלקין: מלכיאור.

זאב אלקין: אני מאוד שמח לחזור לכאן בכובע החדש.

זאב אלקין: בדרך כלל ביום הזה מדברים יותר על התמונה הכללית, על המגמות ועל הסיוע הכולל, ואני מניח שגם שמעתם על זה ממל"ג-ות"ת לפני כן.

זאב אלקין: סך הכול ברור שהנושא של הסטודנטים הוא אחד מהנושאים המרכזיים בתוך כל המכלול הזה של ההשכלה הגבוהה.

זאב אלקין: הם בסוף הצרכן והלקוח של המערכת.

זאב אלקין: היא קיימת לא בשביל עצמה, אלא בשביל הסטודנטים.

זאב אלקין: יש לא מעט פעולות במסגרת התוכנית הרב-שנתית שהמערכת להשכלה גבוהה משקיעה בציבור הסטודנטים: גם בסוגיית הנגישות של השכבות השונות בחברה הישראלית.

זאב אלקין: סך הכול בנגישות של ות"ת-מל"ג משקיעים כחצי מיליארד שקל בתוכניות השונות להגברת נגישות, ויש תחומים שבהם יש הצלחות.

זאב אלקין: חבר הכנסת סעדי דיבר, למשל, על החברה הערבית.

זאב אלקין: שם, נדמה לי, בשנת 2019 הגיעו ליעד ששמו עד תוכנית החומש – ל-17% במספר הסטודנטים.

זאב אלקין: זה הולך ומתקרב לייצוג של החברה הערבית בתוך כלל החברה הישראלית.

זאב אלקין: זה עוד לא הגיע לשם - -

יוסף ג'בארין: בעיקר בתואר הראשון.

זאב אלקין: כן, בתואר הראשון.

זאב אלקין: אבל זה בהחלט בדרך לשם בקצב אפילו מהיר יותר ממה שתוכנן וזה לא קורה במקרה, אלא זאת תוצאה של תוכניות רבות לעידוד הסטודנטים ולסיוע ולחשיבה של המערכת.

זאב אלקין: זה כולל גם ציבורים אחרים – יוצאי אתיופיה וצאצאיהם, וגם אתגר גדול לציבור החרדי.

זאב אלקין: גם שם זה קורה אבל לאט יותר ממה שנדרש וממה שצריך.

זאב אלקין: זה גם קורה בייצוג הפריפריאלי – גם שם השיעורים משתנים מאוד בייצוג של מספר הסטודנטים מהפריפריה וגם מספר הסטודנטים שלומדים במוסדות בפריפריה.

זאב אלקין: זאת אומרת שיש פה מכלול שלם שעושה את ההשכלה הגבוהה לנגישה יותר, והוא מתבצע בימים כתיקונם.

זאב אלקין: גם מכלול שלם של סיוע לסטודנטים שגם זה מערך שבמצטבר בשנה הוא כרבע מיליארד שקל בפעילויות השוטפות בתוכניות הסיוע והמלגות השונות.

זאב אלקין: אבל לא לשם זה התכנסנו.

זאב אלקין: לא התכנסנו לאירוע חגיגי כמו שבדרך כלל קורה ביום הזה שמדברים על סוגיות עומק למרות שגם זה חשוב.

זאב אלקין: אבל אנחנו נמצאים בעיצומו של המשבר שהוא פוסט משבר.

זאב אלקין: בינתיים בשלב הזה עברנו את השלב הראשון של המשבר הבריאותי – לא בטוח שהוא לא יחזור אלינו בהמשך – אבל אנחנו כרגע במשבר שהוא במסגרת היציאה מהמשבר הבריאותי ומהמחירים הכלכליים והאישיים ששילמנו על התמודדות היעילה יחסית עם המשבר הבריאותי.

זאב אלקין: כאן אני חייב להגיד לכם, אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת והאורחים כאן בוועדה, ההתרשמות שלי בשבוע שאני בתהליך של כניסה לתפקיד כשר מיועד שחלק מהבעיות של המערכת הן שלא היה לה אבא ברור סביב שולחן הממשלה.

זאב אלקין: למשל, אני נכנסתי אתמול לעובי הקורה של תהליך היציאה של המערכת מהמשבר.

זאב אלקין: זה היה יכול לקרות מהר יותר וזה לא קורה מהר יותר לא בגלל שות"ת ומל"ג לא מנסים – הם מנסים בכל הכוח מול משרד הבריאות אבל חסר היה מישהו שידפוק על השולחן ויתעדף את זה גבוה בסדר עדיפויות.

זאב אלקין: בסוף, אתה יודע איך המערכת עובדת.

זאב אלקין: גם כאן נכנסתי לעובי הקורה ומאתמול אני עובד מול שר הבריאות ואנשיו כדי שכמה שיותר מהר המסגרת של הקלות נוספות גם לקראת תקופת בחינות ואפילו לקראת תקופת לימודים שנשארה לנו כאן תיכנס לתוקף כבר בתחילת השבוע הבא, אני מקווה.

זאב אלקין: אני מאוד מקווה שנצליח להגיע להבנות נכונות.

זאב אלקין: אני לא אומר שצריכים לשכוח מקורונה – אני האחרון שאגיד את זה.

זאב אלקין: אני עוד לא רגוע מזה שהמשבר עוד עלול לחזור אלינו.

זאב אלקין: אבל במסגרת המדיניות הכוללת שמנהל אותה היום משרד הבריאות בכל החזיתות אין שום הצדקה שלא יהיה עוד צעד נוסף משמעותי בתחום ההשכלה הגבוהה.

זאב אלקין: אני יודע שיושבת-ראש ות"ת יחד עם צוות ות"ת עובדים על זה מול משרד הבריאות והם קרובים להסכמות.

זאב אלקין: אנחנו נעשה הכול כדי שההסכמות האלה גם יתורגמו כבר להחלטות אופרטיביות של משרד הבריאות כבר בתחילת השבוע הבא.

זאב אלקין: זה לגבי היציאה.

זאב אלקין: לגבי ההתמודדות עם פוסט משבר – כאן ההתרשמות הראשונה שלי, קודם כול, מההיבט האקדמי שהוא פנים מערכתי ואחר אתייחס גם להיבט הכלכלי שהוא חיצוני מול משרד האוצר.

זאב אלקין: בהיבט האקדמי בדיון שהשתתפתי בו אתמול במל"ג – גם כן על תקן מוזמן של כבוד ולא על תקן יושב-ראש הדיון – ראיתי שהפתרון המוצע בעת הזאת הוא לחזק את ראשי המוסדות לנסות להידבר עם הסטודנטים ולתת להם מקסימום סיוע.

זאב אלקין: זה קו חשוב וברור שזה נכון לעשות וחשוב שראשי המוסדות מקבלים את המסר הזה ממל"ג וות"ת כרגולטור שאומרים, שימו לב, יש כאן נושא חשוב ואתם צריכים לשתף פעולה עם הסטודנטים ולחפש פתרונות.

זאב אלקין: אבל, בעיניי, אדוני היושב-ראש, זה לא מספיק.

זאב אלקין: דיברתי על זה אחרי הישיבה של מל"ג עם יושבת-ראש ות"ת ועם סגן יושב-ראש המל"ג כשקיימנו ישיבת סיכום.

זאב אלקין: בעקבות הישיבה ואחרי שגם שוחחתי על זה עם יושב-ראש התאחדות הסטודנטים קיבלתי החלטה להקים שולחן עגול בראשותי להתמודדות עם ההשלכות של משבר הקורונה בתחום של ההשכלה הגבוהה.

זאב אלקין: בשולחן העגול הזה יישבו, כמובן ות"ת ומל"ג כרגולטור ואנחנו נזמין את ור"ה ואת ור"מ – נציגות של ראשי המוסדות ששם בסופו של דבר עיקר העשייה, וכמובן בשולחן העגול הזה תשב גם התאחדות הסטודנטים.

יוסף ג'בארין: ועדת החינוך.

זאב אלקין: תזמינו אותנו לפה.

זאב אלקין: נשמח לבוא לדבר.

ניצן הורוביץ: אנחנו - - את המסקנות.

ניצן הורוביץ: אבל זה טוב מאוד.

זאב אלקין: אין לי ספק שיש רצון טוב של המוסדות לנסות לעזור לסטודנטים לפתור את הבעיות כי סך הכול גם הם דואגים לציבור הסטודנטים.

זאב אלקין: אבל מניסיוני כמי שגדל במערכת ההשכלה הגבוהה לפני שהגעתי לעולם הפוליטי בסוף זה תמיד תלוי באנשים, וזה גם תלוי במוסדות.

זאב אלקין: יש מוסדות חזקים יותר, מוסדות חלשים יותר; יש מוסדות שיהיו קשובים יותר ומוסדות שיהיו קשובים פחות; יש מקצועות שזה יותר קל, ויש מקצועות שזה יהיה יותר קשה.

זאב אלקין: לכן השולחן העגול הזה יוכל לחשוב גם על קווים כלליים אבל מה שיותר חשוב הוא להיות הכבאית שמכבה שרפות – שהתאחדות הסטודנטים תביא לנו מהשטח מקרים כי לא תמיד מה שמדווח ומוצג קורה בשטח.

זאב אלקין: לכן היא תשמש סוג של קול מהשטח לבעיות שנוצרות שנוכל לבחון אותן ולנסות לפתור.

זאב אלקין: בסוף ברור שהפתרון הוא במוסדות כי יש חופש אקדמי.

זאב אלקין: ברור שאסור לפגוע באיכות התארים אחרת הם לא שווים.

זאב אלקין: אבל אני מאמין שבלי לפגוע באיכות התארים, בגמישויות הרבות שאפשר לתת ובפתרונות היצירתיים אפשר לתת מענה – לא לכל הבעיות – אני מראש אומר לשלומי – משבר מהסוג הזה לא ייגמר באפס בעיות.

זאב אלקין: אין דבר כזה.

זאב אלקין: כל המערכות במדינת ישראל משלמות מחירים על המשבר.

זאב אלקין: אבל צריך למזער למינימום את הבעיות.

זאב אלקין: בחשיבה משותפת יחד סביב השולחן הזה ותוך שיח שלנו יותר קל כרגולטור ללוות אותו מול ראשי המוסדות ולנסות יחד איתם לחפש פתרונות יצירתיים.

זאב אלקין: אנחנו נדע לעשות את התהליך הזה מנוהל בצורה הרבה יותר טובה ולא לזרוק כל יושב-ראש התאחדות בתוך המוסד שלו להתמודד עם ראשי המוסד, ואיפה שייצא ייצא, ואיפה שלא ייצא אז לא יצא.

זאב אלקין: זה קודם כול הצעד הראשון שהוא בעיניי נכון והכרחי.

זאב אלקין: אני כבר סיכמתי עם ראשי ות"ת ומל"ג שאנחנו הולכים יחד למהלך הזה ונזמין, כמו שאמרתי, את ור"ה, ור"מ ואת התאחדות הסטודנטים.

זאב אלקין: הסוגיה השנייה היא הכלכלית – הסיוע הכלכלי.

זאב אלקין: גם כאן אנחנו נכנסים קצת באיחור לסיטואציה הזאת בגלל הבעיה שהזכרתי בראשית דבריי.

זאב אלקין: כי סך הכול החשיבה במשרד האוצר על מנגנוני פיצויים מתקיימת כבר תקופה די ארוכה, והמדינה הקצתה סכומים לא קטנים לסיוע להתמודדות עם היציאה מהמשבר.

זאב אלקין: אמנם היה שיח בין ההתאחדות וגם בין מל"ג וות"ת עם משרד האוצר אבל צריך לחזק את השיח הזה.

זאב אלקין: מצד אחד ברור שהסיוע צריך להיות ממוקד.

זאב אלקין: בהיבט הזה אני מסכים עם אנשי משרד האוצר.

זאב אלקין: בסוף יש 350 אלף סטודנטים במדינת ישראל – כולם נפגעו.

זאב אלקין: אין אחד שלא נפגע.

ניצן הורוביץ: אבל גם נציגי הסטודנטים לא מדברים על המספרים האלה.

זאב אלקין: ברור.

זאב אלקין: לכן השאלה היא מה המיקוד הנכון ומה הקריטריונים.

זאב אלקין: אין מחלוקת שזה צריך להיות ממוקד בהיבט הכלכלי.

זאב אלקין: המחלוקת היא כרגע על ההיקפים והקריטריונים.

זאב אלקין: כאן, לצערי, בשונה מהנושא הראשון המפתחות הם לא אצלי, הם לא בתוך המערכת עצמה.

זאב אלקין: המפתחות הם בעיקר במשרד האוצר.

זאב אלקין: אבל גם כאן אני מתכוון שהשולחן העגול הזה יירתם לחשיבה לעזור בשיח ובמשא ומתן מול משרד האוצר לנסות להביא לפתרונות בהיקפים משמעותיים יותר כדי שייתנו מענה נכון לאלה שבאמת זקוקים.

זאב אלקין: מי באמת צריך, כמה ולמה יהיה, כמובן, ויכוח שלא נחתוך אותו כאן בדיון הזה.

זאב אלקין: כרגע הפערים גדולים.

זאב אלקין: אני מנסה לצמצם אותם עד כמה שאפשר.

זאב אלקין: בסופו של דבר סיוע של הכנסת ושל הוועדה גם בהידברות עם משרד האוצר ועם שר האוצר הוא חשוב מאוד ביצירת האווירה הנכונה לנכונות ללכת לקראת המערכת.

ניצן הורוביץ: ור"ה כאן דיברו על פטור מארנונה וראיתי שאתה בדיוק - -

זאב אלקין: אני חייכתי כי בתפקידי הקודם הייתי חלק מהפתרון הזה.

זאב אלקין: זה לא פתרון של משרד הפנים.

זאב אלקין: זה לא שמשרד הפנים נתן מתנה פטור מארנונה לכל העסקים; אלא מה שעמד מאחורי זה זה כסף מהאוצר ואני התגייסתי קצת כשר להגנת הסביבה כדי לעזור בתחומים שאני אמון עליהם והבאנו עוד 200 מיליון שקל מעבר למה שמשרד האוצר היה מוכן לתת.

זאב אלקין: זאת הייתה השקעה של כ-3 מיליארד שקל, קצת פחות.

זאב אלקין: חשבו שזה יהיה 3 מיליארד וזה הגיע ל-2.7 מיליארד.

זאב אלקין: אבל זאת הייתה השקעה מאוד גדולה מהאוצר עם סיוע מהמשרד להגנת הסביבה שהחזירה את הכסף הזה לרשויות.

זאב אלקין: זה לא שרשויות היום יכולות לוותר על הארנונה ולהתמודד.

זאב אלקין: עכשיו גם הן במשבר.

זאב אלקין: בסוף מישהו שילם את הכסף הזה, ומי ששילם את הכסף הזה זה האוצר.

זאב אלקין: לכן זה נחמד מאוד לשלוח את כולם למשרד הפנים אבל לא ייצא מזה שום דבר.

זאב אלקין: כי אם האוצר מוכן לשים 3 מיליארד שקל לסטודנטים אז לא בטוח שהדרך הנכונה היא לעשות את זה דרך הנחות בארנונה שזה שוויוני לכולם בלי קשר לשאלה מי צריך ומי לא צריך.

זאב אלקין: אפשר למצוא מנגנונים אחרים יותר יעילים במיקוד במי שצריך לחלק 3 מיליארד שקל.

זאב אלקין: הבעיה היא שמשרד האוצר לא מוכן לשים על זה 3 מיליארד שקל.

זאב אלקין: זאת הבעיה ולא בעיית - - - לכן זה לא הפתרון.

זאב אלקין: מהיכרותי עם עניין העסקים זאת פשוט הייתה דרך של משרד האוצר לעודד עסקים ביציאה מהמשבר.

זאב אלקין: אז במקום לשבור את הראש איך נותנים לעסקים 3 מיליארד שקל ביד אמרו, בואו לא ניקח מהם 3 מיליארד שקל.

זאב אלקין: יותר פשוט לא לקחת מאשר לתת.

זאב אלקין: ואז המדינה פיצתה את הרשויות.

זאב אלקין: רוב הרשויות קיבלו פיצוי של 100%.

זאב אלקין: רשויות חזקות תרמו קצת.

זאב אלקין: רשויות חזקות כמו תל-אביב, למשל, קיבלו 92% החזר, רשויות קצת יותר חלשות אבל עדיין חזקות – 96% החזר.

זאב אלקין: אבל כמעט הכול חזר מהמדינה.

זאב אלקין: לכן זה סיבוב כסף.

יוסף ג'בארין: למה לא סטודנטים?

ניצן הורוביץ: פטור מארנונה - -

יוסף ג'בארין: אני יודע – ניתן לעסקים.

זאב אלקין: המדינה החליטה לתת כסף לעסקים והחליטה לתת את זה כך, שזה חכם.

זאב אלקין: במקום לתת, פשוט לא לקחת, ואחר כך התחשבנה עם הרשויות.

זאב אלקין: פה זה אירוע אחר.

אורלי פרומן: אפשר לעשות אותו דבר - - -

זאב אלקין: אורלי, אני חולק על זה.

זאב אלקין: דווקא פה אני מסכים עם עידו – לא במספרים אלא בגישה.

זאב אלקין: לדעתי, גם התאחדות הסטודנטים תסכים לגישה הזאת, במקום לתת לכולם קצת.

זאב אלקין: אם היה לי עכשיו 3 מיליארד שקל לטובת הסטודנטים היינו יודעים איך לבנות את זה נכון יותר כדי שיקבל את זה הסטודנט שנזקק יותר או שנמצא בבעיה גדולה יותר.

יוסף ג'בארין: זה עשרות מיליונים.

זאב אלקין: בארנונה זאת לא דרך דיפרנציאלית.

ניצן הורוביץ: אנחנו צריכים לסיים.

זאב אלקין: בעניין הזה השאלה היא גודל הסכום ולא הדרך לתת אותו.

זאב אלקין: לכן חייכתי כשהוזכר פה נושא הארנונה.

זאב אלקין: אני מתכוון להתגייס באופן אישי למשא ומתן הזה מול האוצר כדי לנסות להגיע למקסימום פתרונות לאלה שצריך באמת.

זאב אלקין: להגיד לך שאני יותר מדי אופטימי?

זאב אלקין: אני, לפחות, נכנס לתהליך הזה כשרוב החשיבה במשרד האוצר מה לתת ולמי כבר מאחורינו ויש כבר החלטות.

זאב אלקין: אני אדם מציאותי ומכיר את המערכת.

זאב אלקין: התהליך הזה היה הרבה יותר אפקטיבי אם הוא היה קורה לפני חודש.

ניצן הורוביץ: אמת.

זאב אלקין: זאת דוגמה למחסור של - - - שממוקד על המערכת הזאת.

זאב אלקין: אבל זה מה שיש כרגע כי אנחנו נכנסים אליו באיחור.

זאב אלקין: ננסה להביא מקסימום תוצאות במציאות הזאת.

יבגני סובה: גם לא דיברנו על הירידה במספר הסטודנטים שיירשמו לשנה הבאה, כי יש כאלה שיוותרו.

זאב אלקין: לא, יבגני, יכול להיות שלא שמעת – הוצג פה נתון שהוא מפתיע ומעניין שההרשמה עלתה.

קריאה: בגלל שאנשים לא יוצאים לטיולים בחו"ל.

יבגני סובה: השאלה אם הם יעמדו בכל ההוצאות.

שלומי יחיאב: הרבה בגלל הפסיכומטרי - - -

זאב אלקין: בגלל שיש הקלות בתהליך אז ההרשמה עלתה.

יבגני סובה: יש אנשים שמוותרים להיות סטודנט בגלל הקשיים הכלכליים.

קטי קטרין שטרית: הנתון הזה הוא פשוט – כל החבר'ה שסיימו צבא והולכים בדרך כלל לטיול הגדול החליטו שהם מתחילים ללמוד.

קטי קטרין שטרית: זה פשוט מאוד.

קטי קטרין שטרית: זה לא איזשהו שינוי.

זאב אלקין: אם זה יוגבר ותהיה מתכונת חדשה במדינת ישראל – אני מאוד בעד זה.

קריאות: - - -

ניצן הורוביץ: חברים, המליאה מתחילה אז אנחנו חייבים לסיים.

ניצן הורוביץ: תודה רבה, קודם כול, לסטודנטים ותודה רבה לחברי הכנסת הנכבדים ולשר.

ניצן הורוביץ: תודה לכל המשתתפים מההשכלה הגבוהה.

ניצן הורוביץ: אני מאוד שמחתי ונהניתי לכהן בראשות ועדת החינוך.

ניצן הורוביץ: אני סמוך ובטוח שמחליפי יהיה קשוב אליכם.

ניצן הורוביץ: הוא היה בתפקיד שלך, שלומי.

ניצן הורוביץ: אני עדיין אמשיך להיות חבר ועדת החינוך מן המניין וגם כל החברים כאן.

ניצן הורוביץ: אנחנו לרשותכם.

ניצן הורוביץ: אני מקווה שיחד נצא מהמשבר הזה.

ניצן הורוביץ: אני חייב להגיד, וגם לך, אדוני השר, שבין מה ששלומי מציג לגבי ההיקפים לבין האוצר אני נוטה לכיוון של שלומי.

ניצן הורוביץ: לדעתי, כשמסתכלים על העניין הקריטריונים פה קצת מעוותים, וכשמסתכלים בראייה לטווח יותר ארוך יש כאן היגיון בהליכה לכיוון של הסטודנטים במשבר הנוכחי כי, לדעתי, זאת גם ההשקעה הכלכלית הטובה ביותר.

ניצן הורוביץ: תודה רבה, בהצלחה לכולם, בהצלחה לך, אדוני השר ותודה לצוות הוועדה, כמובן.

ניצן הורוביץ: הישיבה נעולה