הוועדה המיוחדת לענייני רווחה ועבודה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 17, 2020-05-03 13:00

עאידה תומא סלימאן: אני פותחת את הישיבה של הוועדה המיוחדת לענייני רווחה ועבודה.

עאידה תומא סלימאן: היום ה-3 במאי 2020.

עאידה תומא סלימאן: הנושא הוא סיוע לעמותות המגזר השלישי למניעת קריסתן.

עאידה תומא סלימאן: בתקופת הקורונה, אנחנו נחשפנו – או מי שלא מכיר – לעבודה המבורכת של המגזר השלישי, או ארגוני החברה האזרחית וחשיבותם; נחשף בתקופת הקורונה לעשייה המבורכת של מגזר גדול זה, ולכל סוגי הפעילות שהמגזר מוביל.

עאידה תומא סלימאן: חלק גדול מארגוני החברה האזרחית הפכו עם השנים, עם מדיניות ההפרטה שנוקטת בה המדינה, לנותני וספקי שירותים חיוניים מאוד בחברה שלנו.

עאידה תומא סלימאן: עליהם מסתמכים כעמוד תווך האזרחים והאזרחיות במיוחד, ובאופן ספציפי מקבוצות מוחלשות על רקע מגדר, לאום או שייכות כזו או אחרת, או מעמד סוציו-אקונומי.

עאידה תומא סלימאן: במשבר הקורונה שפגש אותנו בזמן של משבר פוליטי, כאשר אפילו תקציב המדינה עוד לא אושר בכנסת והרבה מהארגונים מסתמכים על חוזים שבינם לבין משרדי הממשלה, או על מבחני תמיכות שלפיהם הם מקבלים את הסיוע שיכולים להמשיך ולתת את השירותים.

עאידה תומא סלימאן: במצב של קורונה אף אחד לא ירשה לעצמו להפסיק את השירותים בגלל מחסור בתקציב, אבל גם כן זה עלול להוביל אותנו לקריסה של חלק נכבד ממגזר זה, ומארגונים חיוניים מאוד.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שהתקיימו דיונים בוועדות אחרות בנושא הזה.

עאידה תומא סלימאן: עד עצם היום הזה לא קיבלנו תשובה ברורה למה ההכרזה המשמחת מאוד ששמענו עליה בתחילת המשבר הזה, על הקמת קרן של 200 מיליון שקל עוד לא התממשה.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה קודם כל לברך את זה שיש לנו הרבה משתתפים בדיון הזה.

עאידה תומא סלימאן: במיוחד יש לנו חברי כנסת אתנו.

עאידה תומא סלימאן: תודה לחברי הכנסת שהגיעו לדיון הזה.

עאידה תומא סלימאן: כמובן שאני אתן לכם להתבטא, להגיד את דעתכם ולשאול את השאלות.

עאידה תומא סלימאן: אני מברכת גם את חבר הכנסת לשעבר, מר יצחק בוז'י הרצוג, יו"ר הסוכנות היהודית, שהצטרף לדיון הזה פיזית אתנו.

עאידה תומא סלימאן: אם ירצו חברי הכנסת להגיד משהו - - -

יצחק הרצוג: אולי אני יכול לפתוח ולהסביר את הקונטקסט?

יצחק הרצוג: אם אפשר, כי מזה זה בא.

יצחק הרצוג: אני בשם כל התעשייה שנמצאת שם.

יצחק הרצוג: אם ירשו לי חברי הכנסת.

עאידה תומא סלימאן: בסדר גמור.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

ינון אזולאי: קודם כל, כל הכבוד שהוא הגיע בימים כאלה, כי אף אחד לא מגיע, והוא בא.

עאידה תומא סלימאן: ברור.

עאידה תומא סלימאן: ואני חייבת להגיד גם שההזמנה שלי לישיבה הזו יצאה לאחר שיחה וביקור שקיבלתי ממר יצחק הרצוג, והוא הדגיש את הצורך לעשות את זה.

יצחק הרצוג: רבותי, אני רוצה להסביר, כי אני חושב שיש אטימות מוחלטת בשיח הציבורי לגבי המגזר הזה שנקרא המגזר האזרחי, המגזר השלישי, המגזר ההתנדבותי.

יצחק הרצוג: אנחנו מדברים על 15% מהתל"ג של מדינת ישראל.

יצחק הרצוג: זה סכום עצום.

יצחק הרצוג: אנחנו מדברים על 16% מכוח העבודה במדינת ישראל.

יצחק הרצוג: מספר עצום.

יצחק הרצוג: מרגע תחילת המשבר עד עכשיו לא הוזרם כסף ישיר ממדינת ישראל למגזר שתומך ומשרת את העם בכל התחומים, החל מנכי נפש, וכלה באוניברסיטאות ומוזאונים.

יצחק הרצוג: הכול.

יצחק הרצוג: כל עולמות התוכן שהם חברה נמצאים במגזר הזה.

יצחק הרצוג: אני רק אסביר.

יצחק הרצוג: היו כמה צעדים של החשב הכללי וגם של רשות המסים להקל על הארגונים.

יצחק הרצוג: אבל צריך לזכור שאחרי שנה שהממשלה נמצאת בתפקוד זמני מבחינת תקצוב, הרי שנושא התמיכות נשחק מאוד בשנה הזאת, זו הייתה השכבה של התמיכה של המדינה בעמותות.

יצחק הרצוג: התמיכות נשחקו.

יצחק הרצוג: לקח המון זמן לקבל כסף שהיו חייבים.

יצחק הרצוג: לא כל הכסף הגיע, יש עמותות שנמצאות במשבר איום ונורא, שמשרתות את הילדים ואת הזקנים, את המבוגרים ואת ניצולי השואה, את החלשים והמוחלשים, מה לא? הכול.

יצחק הרצוג: ואז כשפרץ המשבר, אני בתור יו"ר הסוכנות היהודית – שזה הארגון המלכ"רי אולי הגדול ביותר במדינה, ודאי בעולם היהודי – הצעתי את שירותיי כדי לסייע לגשר בין הממשלה למגזר השלישי יחד עם ארגון שנקרא מנהיגות אזרחית, שהיו"ר והמנכ"לית שלו נמצאים פה ב"זום".

יצחק הרצוג: התחיל דיאלוג עם הממשלה על הקמת קרן של 200 מיליון שקל למענק מידי להזרמת חמצן, כמו הקרן שהקמתי כשר הרווחה והשירותים החברתיים.

יצחק הרצוג: אז בועז טופורובסקי עבד איתי, והייתי אז מול משרד האוצר.

יצחק הרצוג: קרן שהצילה את המגזר השלישי במשבר 2009-2008.

יצחק הרצוג: לפני עשרה ימים – רק לפני עשרה ימים, אבל בכל זאת, לפני עשרה ימים – אישרה הממשלה חבילה של עשרות מיליארדים למגזר הפרטי.

יצחק הרצוג: בתוך זה נכלל סעיף של קרן למגזר השלישי, למגזר ההתנדבותי.

יצחק הרצוג: עד היום לא פורסמו תנאי הקרן, הקריטריונים של הקרן.

יצחק הרצוג: לא התחילה עבודה כלשהי אל מול המגזר השלישי.

יצחק הרצוג: איך אני יודע שהמצוקה גדולה?

יצחק הרצוג: מכיוון שאחד הצעדים הראשונים שיזמתי, הסוכנות היהודית יזמה יחד עם ארגון שנקרא "עוגן" – "עוגן" הוא בנק להלוואות חברתיות, שהוא מוסד היסטורי שפעם נקרא "האגודה להלוואות ללא ריבית".

יצחק הרצוג: יחד עם "עוגן" הקמנו קרן הלוואות מיוחדת לסיוע לעמותות מהמגזר השלישי עם כסף שהבאנו גם מהעולם היהודי, מפדרציות, קהילות ותורמים.

יצחק הרצוג: שמנו קופה של כמה עשרות מיליוני שקלים, ואני חייב להגיד לכם שהכסף כמעט נגמר מעומס הפניות שמגיעות מעמותות שנמצאות בחנק מוחלט, זקוקות לעזרה, ומחכות שהממשלה תושיט יד.

יצחק הרצוג: כמו שהיא אמורה להושיט לשוק הפרטי ולעצמאיים, אותו דבר בדיוק היא הייתה צריכה להושיט כבר לעמותות.

יצחק הרצוג: אני חושב שחשיבות הדיון, גברתי – ובזה אני אסיים – שהכנסת תדרוש תשובות למה זה עדיין לא קם על הרגליים?

יצחק הרצוג: למה מחכים?

ינון אזולאי: מה זה לא קם?

ינון אזולאי: לא פרסמו בכלל קריטריונים?

יצחק הרצוג: לא, התקבלה החלטת ממשלה שעבדו עליה שבועות.

יצחק הרצוג: עד עכשיו לא הופעלה הקרן, והיא גם לא חלה על כולם.

יצחק הרצוג: היא חלה על מי שיש לו תנאים מסוימים, של 30% הכנסות עצמיות.

יצחק הרצוג: מה עם עמותות שאין להן הכנסות עצמיות, כמו למשל עמותות שנותנות מזון?

יצחק הרצוג: אז מחכים לפתרונות.

יצחק הרצוג: אמורה לקום עוד קרן קטנה של 40 מיליון שקל שהאוצר אמור לתת יחד עם ארגון הג'וינט.

יצחק הרצוג: זה עדיין לא קם.

יצחק הרצוג: ובסוף, אם לא יתנו לזה עדיפות – אם הם היו מפגינים וצועקים וחוסמים כבישים, יכול להיות שזה היה מגיע יותר מהר, ואני אומר את זה בכאב רב.

ינון אזולאי: אז מה זה מה שמנהיגות אזרחית פרסמה, שהמועד להגשת הבקשות עד ל-30.4.2020?

ינון אזולאי: מנהיגות אזרחית פרסמה שהבקשה לסיוע היא עד ה-30.4.2020.

יצחק הרצוג: מיד נשמע את מנהיגות אזרחית.

יצחק הרצוג: אבל זה לא חל על כולם.

יצחק הרצוג: אני לא ראיתי מודעה.

יצחק הרצוג: יכול להיות שמנהיגות אזרחית אוספת כבר את הבקשות מהעמותות.

יצחק הרצוג: אני לא מכיר מצב שבו – אני בא לפה בתיאום עם מנהיגות אזרחית, לבקשת מנהיגות אזרחית, ולאחר דיון עמוק מאוד עם מנהיגות אזרחית בחמישי בלילה.

עאידה תומא סלימאן: יש לנו נציג ממנהיגות אזרחית, תיכף נפנה אליהם ונבקש שיבהירו את העניין.

עאידה תומא סלימאן: חבר הכנסת אופיר סופר ביקש להתייחס.

אופיר סופר: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

אופיר סופר: אני רוצה לברך את חבר הכנסת לשעבר, יושב-ראש הסוכנות, בוז'י הרצוג, שהרים את הכפפה בעניין הזה.

אופיר סופר: עמותות המגזר השלישי, כפי שכולכם אמרתם, חלקן עושות את העבודה שהמדינה הייתה צריכה לעשות, וחלקן הנכבד עוסקות בנושאים שהולכים ומתעצמים בימים האלה: כל מה שקשור לאלימות, לנוער בסיכון, למרכזי חסד של גמ"חים, של מזון וכולי, ודאי סביב פסח, ועדיין, הנושא הזה חשוב מאוד.

אופיר סופר: אני קיבלתי במהלך סוף השבוע – בעקבות איזושהי יוזמה שיזמתי, שאני אגיד עליה מילה.

אופיר סופר: אני מבין שהעמותות מתקשות – גם בקרן הסיוע, ויש גם את קרן ההלוואות שניתנה לגופים העצמאיים, יש קושי לעמותות להחתים על ערבות אישית מכיוון שזה לא עסק פרטי של אף אחד, ועמותות בדרך כלל משתדלות לא להגיע למינוסים גדולים.

אופיר סופר: הן יכולות להרשות לעצמן כמה עשרות אלפי שקלים, אבל הן לא יכולות להיכנס למינוסים גדולים יותר.

אופיר סופר: צריך להגיד את האמת, אנשי העמותות הם אנשים שילכו לעבוד והם לא אנשים – בלי לפגוע, חלילה, במגזרים האחרים – אבל הם יתקשו יותר להוציא הפגנות ופעילות מחאה.

אופיר סופר: הפעילות הייחודית שלהם תהיה יותר בשטח, ואנחנו פחות נשמע אותם צועקים, והם אולי הראשונים שצריכים שאנחנו נצעק בשבילם.

אופיר סופר: אני הצעתי בקשה, הוראת שעה.

אופיר סופר: אני מבין שזה לא קל, הייתה לי גם שיחת טלפון על זה במהלך סוף השבוע עם מנכ"ל רשות המסים.

אופיר סופר: אני ביקשתי שנושא שכר העובדים – כותב לי יושב-ראש עמותה שמתעסקת עם נוער בסיכון: כרגע אני גם בלי תרומות פילנטרופיות, כרגע גם אין לי תמיכה של המדינה, כמו שהזכיר בוז'י לפני כן בגלל שבשנה האחרונה אין תמיכות, ואני גם צריך לשלם עכשיו עוד כסף למדינה?

אופיר סופר: ויש לי יותר מקרים של נוער בסיכון, והפעילות עולה.

אופיר סופר: אז אני הצעתי שתי נקודות שאולי יכולות לסייע, זה גם ל-2020, ואפשר לקחת את זה ל-2020 עד סוף השנה הזאת, לחסוך את שכר העובדים, שזה 7.5%, שזה כסף שיש אצלם, רק שהם לא יצטרכו לשלם אותו בשנה הקרובה.

אופיר סופר: דבר נוסף, אני מנסה לחשוב על רעיון שיקל על גורמים פילנטרופיים לתרום.

אופיר סופר: גם בתפוצות התרומות היום הן יותר קשות, התרומות מהעולם, ולכן יש מקום לעודד את התרומות פה בארץ, כסף ישראלי.

אופיר סופר: אם אנחנו נקל עליהם בסעיף 46 בצורה משמעותית, בהחלט ייתכן שזה גם יסייע לתרומות.

אופיר סופר: זה מה שיש לי לומר.

אופיר סופר: תודה.

עאידה תומא סלימאן: תודה לך.

עאידה תומא סלימאן: חבר הכנסת אוסאמה סעדי.

עאידה תומא סלימאן: אחריו חבר הכנסת טופורובסקי.

אוסאמה סעדי: גברתי היושבת-ראש, חבריי חברי הכנסת, אני חושב שהנושא הזה שהעלית בוועדה הוא נושא חשוב מאוד מאוד.

אוסאמה סעדי: אנחנו, חברי הכנסת שמסתובבים ביישובים, רואים מקרוב את החשיבות של העמותות.

אוסאמה סעדי: אני אומר לך ואומר לחברים כאן, וגם לבוז'י, שבחלק מהמקרים, אלמלא העמותות האלה והתמיכה שהן נותנות, בעיקר בחברה הערבית, חלק מהמשפחות היו מגיעות לפת לחם.

אוסאמה סעדי: אנחנו רואים ומקבלים פניות נואשות לעזרה.

אוסאמה סעדי: אני חושב שהתקופה הזאת, גם של משבר קורונה וגם בגלל המצב הכלכלי שהגענו אליו בעיקר בשכבות המוחלשות ובעיקר בחברה הערבית, שאני מייצג, אנחנו רואים שהעמותות האלה עושות עבודת קודש.

אוסאמה סעדי: לכן אני מנצל את ההזדמנות הזו בוועדה הזו כדי לשלוח לכל העמותות – ואני לא רוצה למנות כי רבות העמותות האלה, שעובדות, נותנות ומסייעות, ומגיע להן כל הכבוד שהן עובדות מסביב לשעון ומסייעות ככל שהן יכולות, מנסות לגייס תרומות.

אוסאמה סעדי: בגלל שאין תרומות מחו"ל, עכשיו אנחנו רואים את רוח ההתנדבות ורוח הסיוע מפעמת ביישובים.

אוסאמה סעדי: אני מזכיר יישוב כמו שעב, גברתי היושבת-ראש – ואנחנו יודעים על מה אנחנו מדברים – יישוב קטן של 8,000-7,000 תושבים, יוזמות עצמיות.

אוסאמה סעדי: יש ועדת חירום שמגייסת, ואנשים תורמים ביד נדיבה ובנפש חפצה.

אוסאמה סעדי: מגייסים כספים ומחלקים צעצועים לילדים, מחלקים משלוחים למשפחות הנזקקות.

אוסאמה סעדי: בושה וחרפה שהממשלה עד היום לא מעבירה תמיכה לאנשים האלה, שהם יודעים את הכתובות, ולמי צריך לעזור, ויש להם את הכתובות ואת המשפחות.

אוסאמה סעדי: כל הבירוקרטיה הזאת – עוד קרן ועוד קריטריונים – אנחנו חושבים שצריך להעביר את הכסף הזה מיד ולעזור לעמותות האלה.

אוסאמה סעדי: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום): כל הכבוד לכל העמותות אשר פועלות בחברה הערבית.

אוסאמה סעדי: תודה לכם, אלוהים ייתן לכם בריאות.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: חבר הכנסת טופורובסקי, בבקשה.

בועז טופורובסקי: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

בועז טופורובסקי: קודם כל, גילוי נאות כפול – האחת, עבדתי עם חבר הכנסת לשעבר בוז'י הרצוג כשהוא היה שר הרווחה, ותמיד אני מסכים עם כל מה שהוא אומר.

בועז טופורובסקי: דבר שני, אשתי עובדת באחת מהעמותות הגדולות שנמצאות עכשיו במצב לא פשוט בכלל, אז אני יודע מהבית על מה מדובר.

בועז טופורובסקי: בכל מקרה, זה סוג של גילוי נאות.

בועז טופורובסקי: חלק גדול מהעמותות נמצאות היום בקריסה מערכתית טוטאלית.

בועז טופורובסקי: בשונה מהעצמאיים ובשונה ממקומות אחרים, שגם הם בקריסה, אין להם זמן לצאת ולהפגין בגלל שבכל זמן פנוי שיש להם הם הולכים ועושים את העבודה שלהם, עוזרים ומגיעים לאזרחים ולאוכלוסיות הנזקקות שצריכים.

יצחק הרצוג: מאיזה תחום העמותה שאשתך עובדת בה?

בועז טופורובסקי: גם מזון וגם חינוך.

בועז טופורובסקי: בתחום המזון, מצד אחד, מפסיקות התרומות מגופים פרטיים, כי הגופים הפרטיים במצב כלכלי לא פשוט בכלל.

בועז טופורובסקי: מפסיקות התרומות מהמדינה.

בועז טופורובסקי: גם הרשויות המקומיות מסתכלות על העמותות כעל ספקים, עכשיו הרשויות המקומיות הפסיקו לשלם לספקים, מבחינתם גם העמותות מפסיקות לקבל כסף.

בועז טופורובסקי: אותו דבר גם בפרויקטים של החינוך.

בועז טופורובסקי: עמותות שעוזרות בפרויקטים של חינוך, של נערים בסיכון ואנשים שזו ההזדמנות האחרונה שלהם, אותם חונכים ומדריכים נמצאים בחל"ת.

בועז טופורובסקי: מצד אחד, הם לא מקבלים תשלום, מצד שני, אם הם לא יישארו בקשר עם הנערים כל העבודה רבת השנים הולכת ויורדת לטמיון.

בועז טופורובסקי: הדבר הזה הוא בלתי הגיוני.

בועז טופורובסקי: עוד כשהתחיל משבר הקורונה אני פניתי לשר הרווחה.

בועז טופורובסקי: לצערי, לא קיבלתי תשובה.

בועז טופורובסקי: אחרי כמה זמן אמרו לי שעובדים על זה, אבל עברו כמעט חודשיים, ועדיין עובדים על זה, והעמותות האלה לא מקבלות סיוע, לא מקבלות כספים, לא מקבלות חמצן שיעסיק את אותם עובדים, ייתן מזון לאנשים שנזקקים, יעזור לאותם אנשים בתחום החינוך, אבל בכל התחומים כולם.

בועז טופורובסקי: אם לא יהיה פתרון מידי הן של משרד האוצר והן של משרד הרווחה, אם לא ייתנו להם חמצן – זה כמו כל התחשבנות, אפשר לעזור לעמותות, קודם כל לעזור ולתת חמצן, אחרי זה אפשר יהיה להתחשבן אתן.

בועז טופורובסקי: הרי העמותות האלה חיות בצורה כזו או אחרת הן מהמגזר הפרטי והן מהמדינה.

בועז טופורובסקי: המדינה תמיד תוכל להתחשבן אתן אם ניתן כסף שהשתמשו בו לא כמו שצריך, כי הן יצטרכו את המדינה גם בשנה הבאה, גם בעוד שנתיים, גם בעוד שלוש שנים וכך הלאה.

עאידה תומא סלימאן: והמדינה תצטרך אותן.

בועז טופורובסקי: והמדינה תצטרך אותן.

בועז טופורובסקי: הלוואי ונגיע למצב שהמדינה לא תצטרך אותן והם לא יצטרכו להיות קיימות, אבל אנחנו מחכים לזה בערך מקום המדינה.

בועז טופורובסקי: הנושא הזה חייב להגיע לפתרון, וחייב להיות פתרון אמיתי.

בועז טופורובסקי: אם עכשיו אנחנו נקבל ממשרדי הממשלה אמירות בסגנון: אנחנו נפתור, עובדים על קרן; אלה אותן אמירות שכבר חודשיים אנחנו מקבלים.

בועז טופורובסקי: הגיע הזמן להחלטה, והחלטה שהעמותות ידעו בסופו של דבר איך זה גורם להמשיך את הפעילות שלהן או להחזיר את הפעילות שלהן, בטח עכשיו כשהרבה יותר צריכים אותם, הרבה יותר נזקקים להן.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: חבר הכנסת יוסף ג'בארין.

עאידה תומא סלימאן: אחריו חבר הכנסת ינון אזולאי.

יוסף ג'בארין: אין ספק שהמגזר השלישי נפגע קשות בצל המשבר הזה, אפשר להגיד, כמו הרבה תחומים אחרים.

יוסף ג'בארין: אבל למגזר השלישי יש אולי שני ייחודים שצריך להדגיש אותם בדיון הזה: אחד, שבמציאות של מדינת ישראל, המגזר השלישי משחק תפקיד משמעותי מאוד בסיוע לחברה האזרחית בתחומי החיים השונים, והוא גם מקבל על עצמו תפקידי שלטון שהשלטון היה אמור לקבל על עצמו.

יוסף ג'בארין: הייחוד השני, שהרבה מהמגזר השלישי עוסק דווקא בתחומים המאוד רלוונטיים למצוקה ולמשבר של היום – גם ענייני חינוך, וגם ענייני רווחה, וסיוע במזון למשפחות נזקקות, עניין התמיכה הנפשית וסוגיית האלימות במשפחה וכדומה.

יוסף ג'בארין: זאת אומרת, יש קשר ישיר בין תחומי האחריות שאנחנו מזהים במגזר השלישי לבין הנושאים הדחופים של המשבר.

יוסף ג'בארין: מכאן הצורך לסייע.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לקוות שקרן סיוע מיוחדת תיתן את התמיכה לעמותות הרלוונטיות, ויש כאן הרבה עמותות רלוונטיות.

יוסף ג'בארין: אני רוצה להגיב גם לדבריו של חברי, אוסאמה סעדי.

יוסף ג'בארין: אנחנו מלאי הערכה לפעילות המגזר השלישי – העמותות השונות, הפעילות ההתנדבותית, לפחות זו שהכרתי ביישובים הערבים.

יוסף ג'בארין: אני תושב אום אל-פחם, אז כמובן שאני רואה את באום אל-פחם, אבל הייתי גם בבקה, והייתי גם במעלה עירון, בבסמה.

יוסף ג'בארין: אפשר היה להתרשם מעבודת הקודש שהם עושים.

יוסף ג'בארין: אלפי – אלפי - - -

יצחק הרצוג: עובדים, מתנדבים?

יוסף ג'בארין: אלפי עובדים, אבל גם אלפים של חברות סיוע שמעניקות כיום למשפחות השונות, מגיעות עד הבית.

יוסף ג'בארין: אני רוצה להגיד לכם, בלי התמיכה של המגזר השלישי, הרשויות המקומיות היו קורסות ולא מספיקות לספק את הסיוע הזה.

יוסף ג'בארין: אז הערכה רבה לכל העוסקים במלאכת הקודש הזו, ומקווים שמשרד האוצר ייתן כתף לעבודת הקודש הזה, שנעשית במגזר השלישי.

יוסף ג'בארין: תודה.

ינון אזולאי: אני אשתדל לתמצת ולא לחזור.

ינון אזולאי: ברשות גברתי יושבת-הראש, יישר כוח על הדיון הזה.

ינון אזולאי: אדוני, בוז'י הרצוג, יושב-ראש הסוכנות, שמכירים את פועלו עוד מבית אבא, דברים גדולים שעשה, גם בתור שר רווחה.

ינון אזולאי: אני מסתכל ואומר, כולנו מדברים על תקופת הקורונה, אבל אל תשכחו שמדינת ישראל נמצאת כבר שנה וחצי במערכת בחירות, ולא היו כל מיני קולות קוראים.

ינון אזולאי: רק על פסח, בוועדת כספים, היינו צריכים להילחם כדי להעביר קמחא דפסחא שארגון "לתת" היה מאגד אותם.

ינון אזולאי: אמרנו את זה אז, והתעוררנו וכולנו רבנו בשביל להעביר את התקציב.

ינון אזולאי: עשו לנו טובה, רבו אתנו והגיעו לשישה או שמונה מיליון לכלל העמותות.

ינון אזולאי: פה מדברים על 200 מיליון שקל לכל העמותות, שמתוכן חלקן לא יקבלו בגלל המחזור הקטן או המחזור הגדול שלהן, שחושבים שבזה הן עושות כסף.

ינון אזולאי: אבל יש נערים בסיכון, יש אנשים עם מוגבלויות שמפסידים.

ינון אזולאי: כל יום יש את הארגונים האלה.

ינון אזולאי: ראיתי בדף ההכנה, שב"גלובוס" שני אשכנזי כתבה שארגון לתת פועל לצמצום העוני בישראל כל השנה.

ינון אזולאי: מה קורה עכשיו?

ינון אזולאי: לפני פסח הוא היה עובד עם "שופרסל" שאוספים את זה.

ינון אזולאי: כמה אנשים מתוכנו לא הלכו בכלל לקנות את הקניות שלהם ועשו את זה דרך האתר?

ינון אזולאי: ואז לא ידענו שאפשר לתת את זה שם, ולא נתנו את המצרך הזה.

ינון אזולאי: מה קרה בסופו של דבר?

ינון אזולאי: אותם אלה היו צריכים לרכוש את זה.

ינון אזולאי: אז גם הוסיפו כסף שהוציאו מהכיס שלהם, כמה מתנדבים היום נמצאים – הרי רוב המתנדבים הם בני 67 ומעלה שנמצאים בסיכון.

ינון אזולאי: פתאום הם לא יכלו לבוא ולעזור, היו צריכים לקחת אנשים אחרים.

ינון אזולאי: זה גם נוער בסיכון שלא היו יכולים להגיע לבית שלהם, וזה גם בעמותות של הנזקקים, הסיוע הזה.

ינון אזולאי: ראינו שעושים את הכול.

ינון אזולאי: כשאתה מסתכל על קרן הסיוע שמנסים להקים – ראיתי את מה שהמנהיגות האזרחית מביאה פה – זה מזכיר לי בדיוק מה שעשו עם העצמאיים.

ינון אזולאי: הבירוקרטיה פה תהרוג בסוף את הארגונים האלה.

ינון אזולאי: עד שאחד יוכל לקבל את הכסף הזה, בסופו של דבר הוא יצטרך לסגור את שעריו, או להתחיל לכסות את ההלוואות שהוא לקח, שאף פעם הוא לא היה צריך לכסות אותן.

ינון אזולאי: לכן קריאה מפה – 200 מיליון זה דבר גדול ומבורך, וטוב שיוסיפו עליו, אבל יותר חשוב מהכול, לפעמים תן 100 מיליון בלי בירוקרטיה מאשר 200 מיליון עם בירוקרטיה, שהמדינה מקבלת הכול בחזרה.

יוסף ג'בארין: ואז יגידו שלא ניצלו את ה-200 מיליון.

יוסף ג'בארין: בדיוק באנו מדיון בוועדת החינוך, וגם שם דיברו על עשרות מיליונים קרנות שהמוסדות הקימו, ואין ניצול.

עאידה תומא סלימאן: אין ניצול?

יוסף ג'בארין: אין מספיק דרישה.

יוסף ג'בארין: אז כנראה שזה בעיית שיווק, או שאין מספיק הודעות.

עאידה תומא סלימאן: לקרן הזו עוד לא פרסמו את התנאים.

עאידה תומא סלימאן: הפחד שלי הוא לא העניין שלא יהיה ניצול, אלא שעד שיוציאו את הקריטריונים ואת דרך הבקשה, רוב הארגונים יקרסו ולא יהיה להם איך להתמודד עם המצב.

אופיר סופר: אמרו לי שזה לא היה נשמע ברור לפני כן.

אופיר סופר: אני דיברתי על שתי הטבות.

עאידה תומא סלימאן: על שתי הטבות.

עאידה תומא סלימאן: הקלות מס לעובד.

אופיר סופר: אחת שמדברת על מתן זיכוי על סעיף 46.

אופיר סופר: להגדיל את הזיכוי – זה קיים היום – ל-35% על תרומות, ואז ממילא אנחנו נוכל לקבל יותר תרומות לעמותות.

אופיר סופר: לא צריך להיבהל, נשארו לנו בסך הכול כמה חודשים עד סוף השנה, עד סוף 2020.

אופיר סופר: הדבר הנוסף הוא מס השכר, 7.5% שכבר נמצאים בעמותות – ואפרופו הבירוקרטיה שדיבר עליה חברי אזולאי – פשוט לא צריך להעביר את הכסף - - - כדי לקבל אותו ממקום אחר.

יוסף ג'בארין: ארנונה בעסקים – זה חל עליהם?

עאידה תומא סלימאן: זה תלוי.

עאידה תומא סלימאן: יש חלק מהעמותות שלמוסדות שלהן הן מקבלות סוג של פטור או הקלות.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו נשאל, תיכף.

עאידה תומא סלימאן: אפשר להמשיך את הדיון בינינו, אבל אנחנו רוצים להגיע גם למשרדי הממשלה ולשאול את השאלות, למה הם עוד לא עשו.

עאידה תומא סלימאן: אבל אני רוצה לתת קודם לד"ר אופיר כץ, ממנהיגות אזרחית.

עאידה תומא סלימאן: אני אאפשר להעלות את הנושא ואחר כך נפנה למשרדי הממשלה, זה יהיה עם הנציגים של הארגונים.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

יצחק הרצוג: הוא היושב-ראש של מנהיגות אזרחית.

עאידה תומא סלימאן: יושב-ראש מנהיגות אזרחית.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה אדוני.

אופיר כץ: אני מאוד מודה לכם על הדיון החשוב לחברה האזרחית כולה.

אופיר כץ: לפני כחודשיים, כשרק התחיל המשבר, אנחנו הבנו שיש משבר רציני, והדרישה הראשונה שלנו הייתה פשוטה מאוד: תאפשרו לארגונים להחזיק את הראש מעל המים.

אופיר כץ: זה מה שביקשנו.

אופיר כץ: מאותו רגע התחלנו לפעול בכיוון הזה.

אופיר כץ: פנינו לממשלה, פנינו לכל מי שאפשר, ולצערנו, הנושא הזה עד היום לא הוסדר.

אופיר כץ: היו דברים שהוסדרו, צריך לומר.

אופיר כץ: יש לנו קשר עם משרד ראש הממשלה, יש לנו קשר עם משרד האוצר, היו נושאים שהוסדרו.

אופיר כץ: אבל הנושא המרכזי, לתת לאנשים, לארגונים, כסף להחזיק את עצמם עד שיעבור המשבר, זה לא הוסדר, וזה חמור מאוד, כי כמו שנאמר פה, ארגונים יקרסו – או כבר קורסים – חלקם נסגרו כבר, חלקם הגדול הקטינו את הפעילות.

אופיר כץ: צריך לזכור שיש מאות אלפי אנשים בחל"ת, שיכול מאוד להיות שלא יהיה לאיפה לחזור אחר כך.

אופיר כץ: יש הרבה מאוד ארגונים שכשהממשלה תרצה בסוף הדרך, אחרי המשבר, שהארגונים יסייעו לה להגיע לאזרחים, לא יהיו ארגונים בשטח.

אופיר כץ: אני צריך להסביר, משרד האוצר עשה מספר פעולות, אבל אין בזה הזרמה מידית של כסף לארגונים.

אופיר כץ: אותם 200 מיליון שקל שבזמנו פורסמו – למעלה מחודש לפי דעתי – אנחנו מיד יצאנו בהצעה של תכנית פעולה כדי שניתן יהיה לעשות מה שאנחנו מבקשים, קרי להגיע לזה שהארגונים יקבלו את הכסף.

אופיר כץ: לצערי, לא קיבלו את עמדתנו.

אופיר כץ: 200 מיליון שקל עד היום לא חולקו כ-200 מיליון שקל.

אופיר כץ: לפני עשרה ימים יצאה קרן לסיוע שמשרד האוצר הוציא.

אופיר כץ: כמו שמר הרצוג הסביר, האנשים שנכנסים לקרן הזאת מוגבלים מאוד, אלה רק ארגונים שיש להם לפחות שליש הכנסות עצמיות, ולא יותר מ-20 מיליון שקל.

אופיר כץ: זה מקטין בצורה ניכרת את אלה שיכולים להשתתף.

אופיר כץ: ועדיין, למרות שזה עשרה ימים, עוד לא קרה כלום.

אופיר כץ: עוד לא הגישו בקשות אפילו.

אופיר כץ: עד שיגישו בקשות, עד שידונו בהן, עד שיראו את הכסף, אני לא יודע מתי זה יקרה.

עאידה תומא סלימאן: זו הקרן של ה-200 מיליון?

יצחק הרצוג: כן.

אופיר כץ: לא, לא, לא.

אופיר כץ: אין קרן של 200 מיליון.

יצחק הרצוג: הודיעו עליה, אבל היא לא מופעלת.

אופיר כץ: אין קרן של 200 מיליון.

אופיר כץ: יש קרן סיוע - - -

עאידה תומא סלימאן: לאן ביקשו שתפנו?

אופיר כץ: קרן סיוע היא קרן שדרך רשות המסים אמורים לתת כסף לעסקים.

עאידה תומא סלימאן: אה, של העסקים.

אופיר כץ: לא, דקה.

אופיר כץ: הכניסו לתוך המבחנים האלה גם מוסד ציבורי זכאי, שזו הגדרה של מלכ"ר, אבל הוא צריך שיהיו לו הכנסות עצמיות של לפחות שליש מהכנסותיו.

יצחק הרצוג: אופיר, כלומר, לא הקימו קרן מיוחדת למלכ"רים, אלא בלעו את זה בקרן לעסקים של רשות המסים?

יצחק הרצוג: זה בלתי אפשרי.

עאידה תומא סלימאן: זה מה שרציתי להבין.

ינון אזולאי: וזו הבעיה, כי העצמאיים עצמם לא מקבלים מכל זה, אז אתה רוצה שהעמותות יקבלו?

עאידה תומא סלימאן: בטוח שמה שאמרת, שהם בלעו את ה-200 מיליון בתוך קרן הסיוע לעסקים, או שפשוט אפשרו לארגונים הגדולים לפנות לשם, ועוד יעשו קרן של 200?

עאידה תומא סלימאן: את זה אנחנו צריכים להבין.

אופיר כץ: אני לא מכיר את המושג קרן של 200 מיליון, כי אין קרן ספציפית של 200 מיליון.

אופיר כץ: בהתחלה אמרו סכום.

אופיר כץ: אמרו ראש הממשלה ושר האוצר ש-200 מיליון שקל ילכו למלכ"רים.

אופיר כץ: מעולם לא הוקמה קרן ספציפית של 200 מיליון.

אופיר כץ: יכול להיות שהתכוונו ב-200 מיליון לתת שירותים כאלה או אחרים, אבל לא הוקמה קרן כזאת.

אופיר כץ: מה שעכשיו הוקם, מדובר על סיוע לעסקים קטנים ובינוניים שאינם עולים על 20 מיליון שקל.

עאידה תומא סלימאן: כן, אני מכירה את זה.

אופיר כץ: בתוך זה הכניסו גם חלק קטן מתוך המלכ"רים.

אופיר כץ: גם זה עוד לא פועל כי זה לא התחיל אפילו לקבל בקשות.

אופיר כץ: נכון מאוד שהחשב הכללי שחרר לארגונים שמקבלים תמיכות את המקדמות שלהם.

אופיר כץ: אבל כנגד זה היו פעילויות.

אופיר כץ: זה לא פותר את הבעיה של תזרים מזומנים רגיל של הארגונים, כי התמיכה היא רק לחלק מהפעילות, היא לא לכל הפעילות.

אופיר כץ: הארגון עושה 100% פעילות ומקבל תמיכה – 20%, 30%.

אופיר כץ: ב-70% הוא צריך איכשהו לממן את עצמו.

אופיר כץ: לכן, כשאנחנו אמרנו לפני חודשיים: תנו לנו כסף כדי להחזיק את כל הארגונים – לא רק את אלה שעובדים עבור המדינה, את כולם – כדי שיוכלו להחזיק את הראש מעל המים, זו הייתה הכוונה.

אופיר כץ: תשחררו כסף, כמו שבמדינות אחרות עושים – נותנים כסף כדי שאנשים יוכלו להפעיל את השוטף.

אופיר כץ: הדבר השלישי שהחשכ"ל עשה הוא העמדת הלוואות.

אופיר כץ: אז קודם כל אני אגיד, הלוואה צריך להחזיר.

אופיר כץ: זה לא סיוע.

אופיר כץ: הלוואה זו איזשהו סיוע קל לתזרים, אולי.

אופיר כץ: גם המנגנונים האלה מול הבנקים לא עובדים.

אופיר כץ: אני מסכים עם מה שאמר מר בוז'י הרצוג, שהגוף היחיד שעובד היום זה "עוגן", וזה גוף חיצוני בכלל, זו לא הממשלה.

אופיר כץ: בזמנו ביקשנו, אנחנו, שמשרד האוצר ייתן ל"עוגן" ביטחונות, ערבות מדינה, כמו שהוא נותן לבנקים.

אופיר כץ: המדינה לא הסכימה.

אופיר כץ: אז "עוגן" נאלצה ללכת לפילנטרופיים, שהם ישימו ביטחונות כדי שאפשר יהיה לתת הלוואות.

אופיר כץ: המקום היחיד שעובד, זה שם, לצערנו.

ינון אזולאי: זה לא קשור למדינה.

אופיר כץ: המצב כרגע הוא שבחברה האזרחית לא קיבלנו אגורה שחוקה.

אופיר כץ: שוב, אני לא מדבר על זה שקיבלו בארנונה.

אופיר כץ: אני מסכים, בארנונות אנחנו כמו עסקים, בדברים אחרים שנתנו לעסקים.

אופיר כץ: אבל כסף כדי להחזיק את הארגונים עם הראש מעל המים, לא ניתן עד הרגע הזה, כולל הלוואות, עוד אי אפשר לבצע אותן.

אופיר כץ: ולכן המצב חמור מאוד, כי בסוף התקופה הזאת לא יהיו ארגונים.

אופיר כץ: וכשהממשלה תרצה שהארגונים יסייעו לה, לא יהיה אף אחד בשטח.

אופיר כץ: וכשמאות אלפי אנשים יחזרו מהחל"ת, לא יהיו ארגונים לחזור אליהם.

אופיר כץ: פשוט צריך להבין את זה; ולבנות את כל זה מחדש יעלה הרבה מאוד מיליארדים לעומת מה שהממשלה הייתה יכולה לחסוך אם היא הייתה מזרימה כמו שצריך כסף לארגון.

אופיר כץ: זה מה שיש לנו לומר בסיפור הזה.

אופיר כץ: עוד דבר, צריך להבין, כמו שנאמר קודם, חלקה הגדול של החברה האזרחית נסמך על גם על תרומות.

אופיר כץ: בכל משבר עולמי – כך היה גם ב-2008 – הפילנטרופיים דבר ראשון שמים רגל על הבלם, עוצרים.

אופיר כץ: א', משום שגם הם הפסידו כסף, ו-ב', משום שהם אומרים בואו נראה מה יקרה קודם.

אופיר כץ: ולכן המחשבה שאפשר לקבל עכשיו תרומות היא בעייתית, וזה נכון גם שאם ישפרו את סעיף 46 ויאפשרו הקלות יותר טובות, ניתן יהיה להוסיף עוד פילנטרופיים שעד עכשיו לא נתנו, או לראות פילנטרופיים שיסכימו להגדיל קצת, אבל חייבים לעשות פעולות גם בסעיף 46.

אופיר כץ: הדבר האחרון שאני רוצה לומר, גם הוא נאמר, הדחייה של מס שכר היא חובה.

אופיר כץ: אין שום סיבה בעולם שאנחנו נשלם מס שכר עכשיו, 7.5%.

אופיר כץ: זה דבר שהוא לא מתקבל על הדעת.

אופיר כץ: גם ככה אנחנו לא יכולים להחזיק את האנשים שלנו, אז עוד 7.5%?

אופיר כץ: במקום שהמדינה תעזור לנו, הם לוקחים מאתנו את הכסף.

אופיר כץ: אנחנו מבקשים מאוד שמהוועדה הזאת תצא קריאה ברורה מאוד לסייע לארגונים לגמור את המשבר הזה.

אופיר כץ: הצרכים הם צרכים, כמו שאמרתי, של הזרמת כסף ולא דברים אחרים.

אופיר כץ: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהסברת את הבעיה מכל הצדדים שלה.

עאידה תומא סלימאן: אני מודה לך.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לשמוע קודם כל ממשרד ראש הממשלה, ד"ר הילה טל.

אורן כהן: לא, נמצא אורן כהן, אני סמנכ"ל ממשל וחברה במשרד.

עאידה תומא סלימאן: אורן כהן.

עאידה תומא סלימאן: אם יש לך תשובות, גם אני אשמח שתדבר ותייצג.

אורן כהן: האמת היא שיש תשובות להרבה מהדברים, אז אני אשמח להתייחס.

אורן כהן: כמו שאופיר ציין, באמצע מרץ, פחות או יותר, הקמנו צוות עבודה משותף גם עם מנהיגות אזרחית וגם עם עוד עמותות, והתחלנו לנסות לפרק את הנושאים אחד-אחד.

אורן כהן: אני אנסה להתייחס לכמה דברים שכבר עלו בדיון.

אורן כהן: אני רק אגיד אחד, לגבי עידוד הפילנתרופיה, מה שחבר הכנסת סופר העלה, וגם אופיר עכשיו ציין, אז אני שמח להגיד שאחרי התדיינות מול רשות המסים, יש הסכמה שלהם לקדם כהוראת שעה את ההעלאה של תקרת התרומות בסעיף 46.

אורן כהן: זה יכול לתת עידוד לפילנתרופיה, במיוחד בעת הנוכחית, למי שיכול לתרום יותר, ולקבל על זה את זיכוי המס.

אופיר סופר: אתה מדבר על תקרת התרומות, זאת אומרת, יותר מתשעה מיליון שקלים, נכון?

אופיר סופר: לזה אתה מתכוון?

אורן כהן: כן.

אורן כהן: כן, כל זה אני מדבר.

אופיר סופר: אני שואל גם לגבי אחוז מס.

אורן כהן: הכוונה של רשות המסים בהתדיינות אתנו היא להעלות את התקרה מעבר לתשעה מיליון בהוראות שעה.

אורן כהן: אני לא יודע להגיד את הפרטים כמה זה יהיה, אבל יש הסכמה כזאת.

אורן כהן: זה דבר אחד.

אורן כהן: הייתה איזו שאלה שאני חושב שיו"ר הוועדה שאלה לגבי הפטור מארנונה, או הנחה בארנונה.

אורן כהן: להבנתנו, אחרי עבודה יחסית יסודית מול מנהיגות אזרחית ומיפוי שעשינו - - -

עאידה תומא סלימאן: סליחה, אני מבקשת לחדד קצת.

עאידה תומא סלימאן: אני יושבת כבר חודש וחצי ושומעת על דברים טובים שקיבלתם עליהם החלטות, אבל הבעיה היא שלוקח יותר מדי זמן למימוש.

ינון אזולאי: הם לא אמרו שקיבלו החלטות, הם אמרו שהם מתכננים לקבל החלטות.

עאידה תומא סלימאן: או שמתכננים לקבל החלטות לגביהן.

עאידה תומא סלימאן: סעיף 46 מחייב קודם כל הגשת בקשות.

עאידה תומא סלימאן: קודם כל שתתקינו את התקנות על ההקלות, ואחר כך שיגישו את הבקשות, ואז יגיעו לוועדת כספים, ואז יחליטו על איזה עמותות.

עאידה תומא סלימאן: מה הלו"ז שלכם כלפי כל פתרון שהחלטתם עליו?

עאידה תומא סלימאן: כדי שהארגונים ידעו מה מחכה להם.

אורן כהן: מי שמאושר לסעיף 46 מאושר עד סוף השנה.

אורן כהן: כלומר, גם אם התקרה תעלה, הוא לא יצטרך לקבל אישור מחדש.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת, אני מדברת על החדשים.

אורן כהן: לגבי החדשים, שוב, רשות המסים לפי דעתי לא חלק מהדיון.

אורן כהן: אני לא יודע לענות בדיוק על לוחות הזמנים שלהם.

אורן כהן: אני אתייחס, ברשותך, לדברים שאני יודע לענות לכם בוודאות.

אורן כהן: לגבי ההנחות בארנונה, הייתה עבודה יסודית כדי שכולם ייכנסו.

אורן כהן: שוב, למיטב ידיעתנו, כולם, בלי יוצא מן הכלל, אמורים לקבל את הפטור של שלושה חודשים מארנונה.

אורן כהן: אם יש מקום או מישהו שנפל בין הכיסאות, נשמח לדעת, אבל היה ניסיון מאוד מקיף להכניס את כולם, כולל כולם.

אורן כהן: זה היה מורכב, כי עמותות שונות נמצאות בסיווגים שונים בתוך תשלומי הארנונה שלהן.

אורן כהן: לגבי הסיוע לעמותות, אותם 200 מיליון שמדוברים, גל מהחשכ"ל גם נמצא אתנו ויוכל להרחיב, אני רק רוצה להדגיש נקודה חשובה.

אורן כהן: הייתה התעקשות שלנו ושל החשכ"ל להכניס את העמותות לתוך מנגנון הפיצוי דרך המנגנון של מס רכוש, מתוך הבנה שזה יאפשר להגיע לסכומים הרבה יותר גבוהים מ-200 מיליון.

אורן כהן: כלומר, העובדה שהעמותות, כמו שנאמר, עד 20 מיליון הן תחת התנאים שכבר התפרסמו, הקריטריונים ידועים, אבל להערכתנו, לפי מספר העמותות שאנחנו מעריכים שעומדות בקריטריונים האלה ויקבלו את הסיוע דרך הפרמטרים שכבר פורסמו, אנחנו מבינים שהסכום יהיה יותר גבוה מ-200 מיליון באופן משמעותי.

אורן כהן: אנחנו לא יודעים להגיד בדיוק מספר, זה תלוי כמה יגישו ומה יאושר, אבל זה האופק שאנחנו רואים.

אורן כהן: מעבר לזה, כמו שציין יושב-ראש הסוכנות מקודם, אנחנו כן פועלים לתת מענים משלימים למי שיישאר מחוץ לקריטריונים של מס רכוש.

עאידה תומא סלימאן: אבל הקריטריונים שם הם מאוד גבוהים, ורק חלק קטן מהגדולים יקבל, ואולי הוא יקבל נתח די גדול.

עאידה תומא סלימאן: יכול להיות שיקבלו יותר מ-200 מיליון כי מגיע להם, כי הם גדולים, נפגעו רבות.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו מדברים על עוד הרבה ארגונים שלא עונים לקריטריונים האלה, ואתה אומר שמנסים לפתח להם פתרונות.

עאידה תומא סלימאן: אולי אפשר משהו יותר ספציפי?

אורן כהן: להבנתנו, קרן מס רכוש, להיפך, מי שיישאר בחוץ הם הגדולים, כיוון שהיא מוגבלת למחזור של עד 20 מיליון.

אורן כהן: ממה שבדקנו, קרוב ל-90% מהעמותות הן מחזור של עד 20 מיליון, אז הן דווקא יקבלו מענה.

אורן כהן: יהיו כמה עמותות גדולות מאוד שלא יוכלו לגשת כי המחזור שלהן מעל 20 מיליון.

אורן כהן: כמו שאמרתי, למי שיישאר בחוץ יהיה מענה משלים, אבל הרוב המכריע אמור להיכנס בתוך המנגנון הזה ויגיע לסכומים שלהבנתי הם יותר גבוהים.

ינון אזולאי: מה המינימום של מחזור?

אורן כהן: המינימום – אני לא זוכר כמה, עשרות אלפי שקלים בשנה, משהו כמעט אפסי.

אורן כהן: אני יכול לפתוח את זה, זה פה מולי.

אורן כהן: המינימום זה 18,000 בשנה, והמקסימום זה 20 מיליון בשנה.

ינון אזולאי: מתי זה קם?

ינון אזולאי: מתי זה קם?

יצחק הרצוג: זה כבר עשרה ימים מהחלטת הממשלה.

אורן כהן: הממשלה אישרה את זה ביום שישי שעבר, ורשות המסים, לפי דעתי, בכל יום – גל בטח יודע יותר טוב ממני – אמורה להתחיל לקבל את הבקשות.

אורן כהן: גל אולי יודע תאריכים יותר מדויקים.

עאידה תומא סלימאן: סליחה, אני תיכף אפנה לאוצר.

עאידה תומא סלימאן: רק היום בבוקר הייתה לי שיחה – רשות המסים מבטיחה לי משהו שאני מחכה לו כבר חודש ומשהו בעניין מנהלות המשפחתונים.

עאידה תומא סלימאן: היום הבנתי שיש עוד דחייה.

עאידה תומא סלימאן: עשרה ימים – בואו נהיה יותר ספציפיים ממשרד האוצר.

עאידה תומא סלימאן: גל לנדו, מתי אפשר להתחיל להפעיל את זה כבר?

גל לנדו: אני אסביר בקצרה.

גל לנדו: כמו שאמרתם, אושרו במסגרת התכנית הכלכלית 200 מיליון שקל, שזה היה תקציב ייעוד וצבוע למגזר השלישי, אחרי התעקשות של משרד ראש הממשלה ושלנו כדי לצבוע מענה ייחודי.

גל לנדו: כפי שאורן הסביר, אנחנו מאוד התעקשנו שזה ייכנס לתוך הקרן הכללית שנבנתה לעסקים, מתוך הבנה שזה יאפשר הגדלה של אותם סכומים.

גל לנדו: בסוף, הסכומים, לפי ההערכות שלנו, יהיו יותר גבוהים מאותם 200 מיליון.

גל לנדו: הקרן אושרה בשבוע שעבר - - -

ינון אזולאי: למה אתה חושב שזה מתוך הבנה אם יצטרכו יותר?

ינון אזולאי: כלומר, אתה רוצה לקחת מהקרן שהקמתם לעסקים, לקחת משם?

ינון אזולאי: אתה חושב ששם לא תנצל את הכול?

ינון אזולאי: למה לא הקמתם קרן בנפרד?

ינון אזולאי: אתה אומר כי חשבנו שזה יותר נכון בגלל שאם נצטרך יותר, יהיה אפשר לקחת.

ינון אזולאי: כלומר, אתה אומר שאתה מאמין שהקרן לעסקים, גם ככה הבירוקרטיה שם תהיה – זה מה שאתה אומר.

גל לנדו: אני אסביר.

גל לנדו: הקרן של העסקים היא קרן תוצאתית.

גל לנדו: למה הכוונה?

גל לנדו: יש נוסחה, וכל גוף שעומד בקריטריונים מקבל מענק לפי נוסחה.

גל לנדו: ההגבלה התקציבית, שמדברים על 5.2 מיליארד שקל, מדובר על הערכה בשלב זה, אבל ככל שיידרש שם יותר כסף, הוא מוזרם כי זה כסף שהולך לפי נוסחה של מי שעומד בקריטריונים.

גל לנדו: כאשר היו רק 200 מיליון צבוע ורק אותם נחלק, אז היינו יותר - - - לאותו סכום שלא ניתן לחצות אותו.

גל לנדו: - - - להכניס את זה לתוך הקרן הכללית אפשרה לנו להגיע לאותו מצב כמו של העסקים, המענק מחולק לפי נוסחה, כל גוף שעומד בקריטריונים.

גל לנדו: אני כן רוצה להגיד מבחינת הנתונים, כי נאמרים פה כל מיני מספרים – מתוך 15,000 עמותות עם אישור ניהול תקין, 13,000 עם מחזור של עד 20 מיליון.

גל לנדו: הם יהיו בקריטריון הסף של - - -

ינון אזולאי: מתי הם יכולים להגיש?

אופיר כץ: אבל אין להם הכנסות עצמיות, גל.

אופיר כץ: אין לו הכנסות עצמיות.

גל לנדו: אני אתייחס לזה כבר, אופיר.

גל לנדו: ההגשה, כפי שנכתב בהחלטת הממשלה, מתחילה החל מה-12 במאי, זה בעוד תשעה ימים.

גל לנדו: יהיו כ-90 ימים להגיש את הבקשה.

גל לנדו: כלומר, יהיה מספיק זמן לעמותות.

גל לנדו: מי שמטפל בזה זו רשות המסים, אני מעריך - - -

עאידה תומא סלימאן: גל, איבדתי אותך לרגע.

עאידה תומא סלימאן: אתה יכול לחזור על הלו"ז בבקשה?

גל לנדו: כן.

גל לנדו: לפי החלטת הממשלה, מי שמתפעל את הקרן זו רשות המסים.

גל לנדו: הקרן אמורה להיפתח ב-12 במאי, עוד פעם, זה לפי החלטת הממשלה.

גל לנדו: אני יודע שרשות המסים עובדים בימים האלה כדי להקים את מנגנון הגשת הבקשות שיהיה הכי קל, הכי ברור, מאוד מהיר ונגיש לכולם.

גל לנדו: אני מאמין שזה יפורסם ממש בימים הקרובים, כל הבירוקרטיה.

ינון אזולאי: רק אל תגיד כמו הקרן של העסקים, כי זה לא נגיש וזה לא קל.

ינון אזולאי: שזה לא יהיה כמו הקרן לעסקים, כי זה לא נגיש ולא קל.

גל לנדו: מי שמטפל בקרן זו רשות המסים.

גל לנדו: הם לא כאן בדיון הזה, אני לא יודע להתייחס בשמם, אבל אני מאמין שהם עושים את - - -

ינון אזולאי: אין בעיה.

ינון אזולאי: לגבי ה-2,000 הנותרים – הרי ה-2,000 האלה זה גדולים.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שהעמותות הגדולות הן גם המפסידות הגדולות, כי הפילנתרופיים שלהם נותנים להם סכומים גדולים במשך השנה, ופתאום אנחנו שומעים על כאלה ששמו ברקס, ועל כאלה שלצערנו כבר לא אתנו.

ינון אזולאי: אתה מבין ששם הנזק הוא גם יותר גדול.

ינון אזולאי: טוב שאתם עושים את ה-13,000 האלה, זה יפה, אבל אל תחכו, תנו גם עכשיו את המענה המידי ל-2,000 הנותרים, כי גם הם צריכים מענה, כי הם בקריסה יותר גדולה, כי הם מחזיקים יותר עובדים.

ינון אזולאי: העובדים שלהם נמצאים בחל"ת, לא בטוח שהם יוכלו להחזיר אותם.

ינון אזולאי: אתם תשלמו להם בסופו של דבר אבטלה.

ינון אזולאי: איפה הם עומדים בזה?

ינון אזולאי: מה המענה ל-2,000 הנותרים?

עאידה תומא סלימאן: גם מה המענה ל-2,000, ומה עם העובדה שאחד הקריטריונים זה 30% הכנסה עצמית?

עאידה תומא סלימאן: כלומר, אתם מבקשים ארגונים שיש להם איזשהו צד עסקי בעבודה שלהם.

עאידה תומא סלימאן: מה זה 30% הכנסה עצמית?

יוסף ג'בארין: אנחנו מבינים שרוב העמותות נשארות בחוץ.

גל לנדו: זה לא מדויק.

גל לנדו: אני רוצה להגיד, התנאי של ההכנסות העצמיות – גם התקשרויות עם ממשלה, שיש אלפי עמותות כאלה, שבהתקשרויות עם הממשלה, זה נחשב כהכנסה עצמית לכל דבר.

גל לנדו: התקשרויות עם רשויות מקומיות.

יוסף ג'בארין: אבל יש לכם נתונים?

גל לנדו: נכון, אנחנו לא מסתירים, זה לא תופס את כל העמותות, בוודאי שלא.

גל לנדו: זה תופס חלק משמעותי.

גל לנדו: כפי שאורן קודם הסביר, אנחנו פועלים ליצור מענים משלימים, אם זה לעמותות יותר גדולות - - -

עאידה תומא סלימאן: גל, סליחה, אתה אמרת שה-30% יכולים להיות גם התקשרויות עם הממשלה.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לדעת מה הבסיס שעליו אמרת גם.

עאידה תומא סלימאן: כלומר, מה ה-30% האלה?

עאידה תומא סלימאן: מה אתם בודקים?

עאידה תומא סלימאן: אם הם מקבלים דמי השתתפות במתן השירותים שלהם?

עאידה תומא סלימאן: האם תרומות מפילנתרופיה נחשב הכנסה עצמית?

עאידה תומא סלימאן: מה נחשב אצלכם?

גל לנדו: אני חושב שעל השאלה הזאת צריכים לענות רשות המסים, שהם אלה שיעשו את זה בפועל.

גל לנדו: אני יכול להגיד מהבנתי, משיחות איתם, מדובר על תרומות, ורשום באופן מפורש שזה לא נחשב כהכנסה עצמית בהיבט הזה.

גל לנדו: אבל כן דמי חבר, השתתפויות, התקשרויות עם ממשלה, עם רשויות מקומיות, עם כל מיני גופים כמו ביטוח לאומי, הג'וינט.

גל לנדו: כל ההכנסות שהעמותה מייצרת ייחשבו כהכנסות עצמיות לעניין קרן הפיצוי.

יוסף ג'בארין: אבל זה נותן יתרון לעמותות היציבות, שמקבלות כסף ממשלתי ופוגע בעמותות האחרות.

יוסף ג'בארין: השאלה אם יש לך גם נתונים לגבי שיעור העמותות שייהנו מהקריטריונים האלה.

יוסף ג'בארין: כי אני מבין שרוב העמותות נשארות בחוץ.

גל לנדו: מתוך 15,000 העמותות עם אישור ניהול תקין, שזו הקבוצה הרלוונטית לנו, כי מי שאין לו אישור ניהול תקין, בוודאי שזו בעיה בפני עצמה, מתוך הארגונים האלה יש אלפים שהם התקשרות עם הממשלה, ולהם יהיו הכנסות עצמיות ברמה כזו או אחרת.

גל לנדו: יש עוד הרבה עמותות עם רשויות מקומיות.

גל לנדו: ההנחה שמדובר בקבוצה קטנה היא לא ברורה.

גל לנדו: אנחנו לא ראינו נתונים – שמענו את הטענות האלה בעבר מגורמים נוספים.

גל לנדו: לא ראינו נתונים – לפי הנתונים שאנחנו מכירים, המצב הפוך.

גל לנדו: עוד פעם, זה לא תופס את כל העמותות, אנחנו לא אומרים שכן, אבל אין כאן משהו שולי שנותן מענה לעמותות בודדות.

גל לנדו: זה ייתן מענה לחלק נכבד מהעמותות בהיקף שהוא ככל הנראה יותר גדול מ-200 מיליון כפי שתוכנן בהתחלה, וזה בסדר.

גל לנדו: אנחנו גם פועלים ליצור מענים משלימים – אם זה עמותות שמבוססות פילנתרופי, אם זה עמותות גדולות, מעל 20 מיליון, שלא נכנסות בקרן הראשית.

גל לנדו: בהתחלה הזכרתם את הקרן של 2008.

גל לנדו: צריך לזכור שבשונה מהמצב שהיה אז, עכשיו אנחנו תוך כדי אירוע.

גל לנדו: ב-2008 המשבר היה ב-2008, הקרן הוקמה ב-2009 וב-2010, וחילקה כספים בשנתיים האלה.

גל לנדו: עיקר הכסף חולק ב-2010, אחרי שב-2009 השתפשפו על המנגנון ולמדו אותו, ועשו קצת שינויים ב-2010.

גל לנדו: קראנו הרבה על הקרן וניסינו ללמוד איך היא עבדה.

גל לנדו: העובדה שאנחנו עכשיו תוך כדי אירוע ומנסים ישירות להגיב – הצורך ברור, אבל זה הרבה הרבה יותר מורכב מתהליך של לתת מענה בדיעבד.

גל לנדו: בינתיים, כדי לתת את הסיוע הזה ולסייע לאותן עמותות הוקמה קרן בערבות מדינה להלוואות.

גל לנדו: הקרן נותנת הלוואות, כל העמותות רשאיות לגשת, תחת התנאים של הקרן.

אופיר סופר: אבל זה מצריך ערבות אישית.

גל לנדו: יש לעמותות תנאים מיוחדים.

גל לנדו: עמותות שיש להן התקשרויות עם הממשלה לא חייבות להעמיד ערבות אישית.

גל לנדו: בכלל, עמותות חברתיות עם מחזור של עד 4 מיליון שקל – שזה 11,000 עמותות – רשאיות לא להעמיד ערבות בכלל.

גל לנדו: זה שינוי חדש שנעשה לבקשת מנהיגות אזרחית, תוך הידברות איתם בנושא הזה.

גל לנדו: פתרנו את הצורך בערבות.

גל לנדו: אני מכיר את הבעיות שהיו בעבר בקרן בערבות מדינה עם בירוקרטיה ותהליכים ארוכים.

גל לנדו: בגלל משבר הקורונה הקרן שופרה משמעותית וקוצרה משמעותית, התהליכים שבה, ואנחנו רוצים שישתמשו בה וייקחו דברים.

גל לנדו: כמובן שזה לא מחליף מענקים, אבל בשלב הנוכחי, שאנחנו תוך כדי אירוע, זה נותן להם אוויר לנשימה.

עאידה תומא סלימאן: גל, אני רוצה לחזור לעניין של המענקים.

עאידה תומא סלימאן: אני בטוחה שאתם עושים את החישובים האלה.

עאידה תומא סלימאן: הארגון הכי קטן, שעונה על כל התנאים של המענק, כמה הוא יקבל?

עאידה תומא סלימאן: הארגון הכי גדול, שעדיין נמצא בתוך הקריטריונים, ועונה על כל הקריטריונים?

עאידה תומא סלימאן: כמה הוא יקבל?

עאידה תומא סלימאן: כלומר, מה המרווח בין המענק הכי קטן והמענק הכי גדול?

גל לנדו: המענק המרבי בקרן שהוקמה עומד על 400,000 שקלים.

גל לנדו: זה המענק הגבוה ביותר.

גל לנדו: אני פותח את זה תוך כדי.

גל לנדו: המענק הנמוך ביותר עומד על 700 שקלים.

גל לנדו: זה לארגונים עם מחזור של מתחת ל-100,000 שקל.

גל לנדו: יש בהחלטה נוסחה שמתייחסת לכל עמותה בפני עצמה, או כל עסק - - -

עאידה תומא סלימאן: 700 שקלים?

עאידה תומא סלימאן: אתם נותנים מענקים כאלה?

עאידה תומא סלימאן: מה יעשו איתם?

ינון אזולאי: למלא את הטופס יעלה לו יותר.

גל לנדו: זה המענק שנקבע בהחלטת הממשלה.

גל לנדו: אלה עמותות קטנות מאוד, מחזור של 100,000 שקל בשנה זה כמה אלפי שקלים בחודש.

גל לנדו: אלו בדרך כלל עמותות שלא החזיקו מתקנים, לא החזיקו מבנים, ההוצאות שלהן אמורות להיות הוצאות מאוד מינוריות, במיוחד כאשר המדינה סופגת את עלות ההוצאה לחל"ת.

עאידה תומא סלימאן: בשביל מה לתת להם 700 שקל, מה הן יעשו אתם?

עאידה תומא סלימאן: יקנו דיו למדפסת?

עאידה תומא סלימאן: בשביל מה?

ינון אזולאי: זו בושה.

אופיר סופר: אני רציתי כמה דברים.

אופיר סופר: לגבי ערבות אישית, אתה אמרת שעמותות שנתמכות על ידי הממשלה לא צריכות ערבות אישית?

גל לנדו: לא.

גל לנדו: כל עמותה שיש לה התקשרות עם הממשלה, במקום להעמיד ערבות, היא שמה את הסכם ההתקשרות כמעין בטוחה שהיא חלופה לערבות.

גל לנדו: זו אופציה ראשונה.

גל לנדו: השינוי החדש שנעשה עכשיו בגלל משבר הקורונה הוא שעמותות חברתיות – זה אומר בתחומי חינוך, רווחה, בריאות וקליטה – עם מחזור של עד 4 מיליון שקל בכלל לא יידרשו להעמיד ערבות, בין אם הן נתמכות, בין אם המדינה לא עבדה אתן מעולם, זה לא משנה לנו.

גל לנדו: כל עמותה שפועלת בתחומים האלה ומחזור עד 4 מיליון שקל לא תידרש לערבות.

אופיר סופר: בסדר גמור.

אופיר סופר: זו שאלה אחת.

אופיר סופר: שאלה שנייה – אני לא יודע עד כמה זה קשור אליך, אבל אתה אוצר, אז הכול קשור, נכון?

אופיר סופר: הנושא של ההטבות, עידוד הפילנתרופיה.

אופיר סופר: יש דיבור על כך שמגדילים את התקרה של יותר מ-9 מיליון שקלים.

אופיר סופר: אבל זה עוזר בעיקר לחברות ענק שתורמות כאלה סכומים.

אופיר סופר: רוב התורמים הישראלים הם תורמים מהמעמד הבכיר שהשכר שלהם הוא 25,000 עד 40,000 ש"ח בחודש, שאותם אפשר לעודד, בטח בסגנון שתפס בשנים האחרונות, בשיטת ה-charidy.

אופיר סופר: אם אנחנו נעלה את אחוז הזיכוי אל מול סעיף 46, זה בהחלט יכול לעודד תרומה.

אופיר סופר: אנחנו לא מדברים כאן על הטבה לשנים רבות, אלא כהוראת שעה.

אופיר סופר: נשאר לנו משהו כמו שישה או שמונה חודשי עבודה.

אופיר סופר: זה דבר שיכול מאוד להועיל, הרבה יותר מאשר התקרה של 9 מיליון שקלים.

אופיר סופר: וזה יעודד פילנתרופיה בתוך ישראל.

אופיר סופר: אני לא מבין למה ההתעקשות לא לקחת את זה קדימה.

גל לנדו: אורן הסביר קודם שלהבנתנו, עם רשות המסים יש סיכום כלשהו להעלות את התקרה הנומינלית.

גל לנדו: לגבי התקרה האחוזית שבסעיף 26, שמדברת על 33%, אם אני זוכר נכון – אני לא מכיר את הנושא.

גל לנדו: זה קשור יותר לרשות המסים.

גל לנדו: אנחנו יכולים לנסות לעשות אתם בירור.

אופיר סופר: 35%.

אופיר סופר: זה נושא שלעניות דעתי הוא יותר חשוב מה-9 מיליון שקלים.

אופיר סופר: אני לא בטוח, אני לא אומר את זה על סמך המון ידע, אבל בתוך אזרח פשוט, להעלות את אחוז הזכאות על תרומה במס לתקופה הקרובה, גם בתור מישהו שתורם, נראה לי שזה יכול לדחוף את האזרחים לשים קצת יותר כסף ולתרום לעמותות שהם מרגישים ורואים אותן ביומיום.

יוסף ג'בארין: הנושא של הקריטריונים עדיין מטריד אותנו, במיוחד הסוגיה של ההכנסה העצמית של 30%.

יוסף ג'בארין: נראה לי שהיא משאירה הרבה עמותות שלגופו של עניין כן זכאיות לתמיכה הזו, ולכן אנחנו מבקשים לשקול מחדש את הקריטריון הזה.

יוסף ג'בארין: לפי הנתונים שיש לנו, עמותות חשובות ופעילות, עמותות חברתיות, יישארו מחוץ לתחום הזכאות.

יוסף ג'בארין: בכלל, אני לא מבין למה הקריטריון הזה חשוב.

יוסף ג'בארין: לא מדובר על קריטריון ממין העניין.

עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להוסיף שכשאני מסתכלת על הקריטריון, בעיני זה נראה – מצד אחד ה-20 מיליון פותח את זה ומכניס את רוב הארגונים מתחת למטריה הזו של הכנסה עד 20 מיליון.

עאידה תומא סלימאן: אבל ברגע שאתה אומר 30% הכנסות עצמיות, זה חותך נתח גדול של ארגונים שנמצאים תחת זה, וזה משאיר קבוצה מסוימת של ארגונים.

עאידה תומא סלימאן: האם בדקתם, או שיש לכם איזשהו מידע כמה ארגונים?

עאידה תומא סלימאן: זה לא מתקבל על הדעת.

עאידה תומא סלימאן: אם מכניסים אפילו ארגונים של 100,000 הכנסה בשנה, אני בטוחה שמה-100,000 בטוח אין 30% הכנסה עצמית.

עאידה תומא סלימאן: אין להם איזשהו ארגון שמפעיל קורסים של שחייה, ואז הוא גובה מהמשתתפים.

עאידה תומא סלימאן: וזה לא ממש עמותה, בעיני, שמשרתת דברים חברתיים.

עאידה תומא סלימאן: השאלה היא כמה מהארגונים עונים על שני הקריטריונים האלה.

עאידה תומא סלימאן: זה לא עניין גדול לענות על הקריטריון של הכנסה עד 20 מיליון, זה מכניס את רוב העמותות מתחתיו, אבל ה-30% מוציא הרבה מהעמותות.

עאידה תומא סלימאן: כמה יוצאים כאשר מפעילים את הקריטריון השני?

עאידה תומא סלימאן: כמה נופלים מהזכאות?

גל לנדו: אני לא יודע להתייחס לזה בהיבט המספרים, אנחנו כרגע בודקים את זה.

גל לנדו: רשות המסים יושבת על נתונים קודמים שיש להם מפעמים קודמות שהמודל הזה הופעל, זה לא מודל חדש.

גל לנדו: אני רוצה להגיד שהרציונל הבסיסי שהיה בקביעת הקריטריון – וכמובן שכל אחד יכול לחשוב את דעתו ולהתווכח עליו – שמדובר פה בסיוע לעמותות שעושות פעילות.

גל לנדו: לא הייתה כאן כוונה להיכנס כרגע בנעלי הפילנתרופיה וכנגד ירידה בתרומות, שהממשלה תיתן מענה.

גל לנדו: עוד פעם, אנחנו בוחנים מענים נוספים במידת הצורך, ונעשים דיונים קדחתניים בנושא, אבל במודל רשות המסים הרעיון לא היה להיכנס לנעלי תורמים ולפצות בגין ירידה.

ינון אזולאי: עדיין לא נתת תשובה לגבי ה-2,000.

ינון אזולאי: גם מתוך מה שאתה אומר, ה-13,000 – אתם לא עדיין לא יודעים באמת אם ה-13,000 זכאים, אבל ה-2,000 שוודאי לא נכנסים בקריטריונים האלה, שאלתי: הרי אנחנו יודעים שאלה שתורמים את התרומות הגדולות ושיש להם סניפים בכל הארץ, הם עוברים את המחזור של ה-20 מיליון שקל.

ינון אזולאי: מה עושים איתם?

ינון אזולאי: כי גם התרומות שלהם הן תרומות יותר גדולות, והפסיקו להם יותר.

ינון אזולאי: יכול להיות שבמידה מסוימת הם אפילו ניזוקו יותר, גם עם העובדים שלהם שיצאו לחל"ת.

ינון אזולאי: האם יש לכם כבר מענה, או שאתם אומרים אנחנו נחשוב ועדיין אין לנו מענה?

ינון אזולאי: כי בסך הכול, אלה יהיו הנפגעים העיקריים בסופו של דבר.

גל לנדו: אני אגיד שבארגונים מעל 20 מיליון שקל – קודם כל, צריך לזכור שיש לנו ארגונים כמו בתי חולים וגופי בריאות שממשיכים עבודה רגילה.

גל לנדו: התרומות והפעילות לא נפגעה.

גל לנדו: מוסדות החינוך הגדולים, הרשתות, שמקבלות תקציב שוטף מהמדינה – מתוך הארגונים, מעל יש חלק גדול מהארגונים שמקבלים מענה.

גל לנדו: כן, יש גם ארגונים שעדיין נשארים בחוץ ופועלים, אנחנו חושבים, במסגרת פתרונות אחרים שהממשלה פרסמה שהיא עובדת עליהם בימים אלו, כמו לעסקים מעל 20 מיליון.

גל לנדו: בוחנים גם את הסיוע לעמותות מעל 20 מיליון שקל.

עאידה תומא סלימאן: מה זאת אומרת בוחנים?

עאידה תומא סלימאן: שיסביר.

אופיר סופר: בממשלה.

גל לנדו: ִעושים חשיבה, מנסים להבין מה היקף הפגיעה - - -

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת, איפה כבר, באיזה שלב בבחינה הזו?

גל לנדו: צריך לזכור שעולם העמותות הוא עולם מאוד מאוד מגוון.

גל לנדו: יש לנו עמותות שנותנות שירותים לממשלה, עובדות אִתה יד ביד.

גל לנדו: יש עמותות שלא נותנות שירותים, והן רק מבנה משפטי לפעילות מסוימת ספציפית.

גל לנדו: יש עמותות שפועלות מכספי פילנתרופיה.

גל לנדו: השונות הגבוהה דורשת בכל פתרון למצוא "טיילור מייד" כדי להבין מי אותה אוכלוסייה שרוצים להביא.

גל לנדו: אני אגיד את זה, אולי לא כולם אומרים את האמירה הזאת – לא כל ה-15,000 עמותות צריכות לקבל סיוע.

גל לנדו: יש עמותות שהפעילות שם היא לא פעילות שנעשית, שהיא מבנה משפטי לדבר כזה או אחר.

גל לנדו: צריך לראות איך עושים את זה חכם, כדי שמי שצריך לקבל סיוע, עמותות שנותנות שירותים, שפועלות למען האוכלוסייה, יקבלו את אותו מענה.

גל לנדו: זו משימה מורכבת, אנחנו שוברים עליה את הראש, אני יכול להגיד.

ינון אזולאי: אבל אתה מבין שעמותה שיש לה מחזור יותר מ-20 מיליון עושה משהו.

גל לנדו: - - - מעל 20 מיליון שקל לעסקים.

גל לנדו: אצלנו בצוותים, יחד עם אורן ושותפים אחרים, חושבים מה לעשות עם אותן עמותות שלא נכנסות, גם אם הן מעל 20 וגם אם הן מתחת ל-20, שלא נכנסות למודל של רשות המסים.

גל לנדו: מה עושים איתן, איזה מענה נותנים?

גל לנדו: אני מקווה שבימים הקרובים תהיה תמונה יותר ברורה.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו מדברים על שתי קבוצות – על הקבוצה שלא עונה על ה-30%, ועל הקבוצה שמעל ל-20 מיליון.

עאידה תומא סלימאן: יש שתי קבוצות שאחת מהן כבר יודעים – כ-2,000 ארגונים.

עאידה תומא סלימאן: ואני בטוחה שה-2,000 האלה מעסיקים חלק גדול מהאנשים שעוסקים במגזר השלישי.

עאידה תומא סלימאן: ויש את הקטנים יותר, שהם מתחת ל-30 והם יכולים להיות לא קטנים, אבל אין להם 30% מההגדרה שאתם קבעתם כהכנסה עצמית.

עאידה תומא סלימאן: יש חוסר בהירות, זו ההרגשה שלי, שאתם הלכתם לכיוון הארגונים שבחלק גדול מהעשייה שלהם הם קבלני משנה של מדיניות ההפרטה.

עאידה תומא סלימאן: זו ההרגשה, שאתם תיתנו פיצוי לארגונים האלה.

עאידה תומא סלימאן: אני אבקש מידע מדויק כדי להבין את התמונה – כמה ארגונים לא עונים על ה-30% ומה המחזור שלהם, וכמה כאלה שהם מעל ל-20 מיליון ולא עונים על הקריטריונים?

ינון אזולאי: רשות המסים לא נמצאת?

עאידה תומא סלימאן: לא, לצערי.

תמי ברנע: אני בדיוק מתכתבת איתם.

תמי ברנע: הם טוענים שאין להם מה לתרום לדיון.

תמי ברנע: אין להם מה לתרום לדיון.

ינון אזולאי: את יודעת מה זה מזכיר לי עם האוצר?

ינון אזולאי: לפעמים ילדים נכנסים לחנות, שואלים מה אין בחנות.

ינון אזולאי: אז הם גם – מי לא נמצא?

ינון אזולאי: הוא צריך לענות על התשובות האלה.

ינון אזולאי: זה בדיוק ככה.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שהם שייכים לאוצר, עד כמה שידוע לי.

עאידה תומא סלימאן: נציג האוצר אמור לתת תשובות של משרד האוצר, לא?

תמי ברנע: לא, רשות המסים היא יחידת סמך עצמאית, הם כפופים לשר האוצר, לא למשרד האוצר.

אופיר סופר: גל, אני רוצה לחזק את מה שאמרה יושבת-הראש בעניין של 2,000 הארגונים הגדולים, שצריך לבדוק כמה הם מעסיקים.

אופיר סופר: אני לא מדבר כרגע על בתי החולים, אני מדבר על ארגונים גדולים אחרים, שהם מעסיקים חלק נכבד מהעובדים במגזר השלישי, וזה גם נתון שצריך לקחת אותו בחשבון.

עאידה תומא סלימאן: איזה?

אופיר סופר: שאנחנו רוצים שכולם יחזרו לשוק העבודה, ולראות שהעמותות האלה קיימות ועומדות על הרגליים אחר כך.

אופיר סופר: אני מניח שהעמותות הגדולות מעסיקות לא קטנות.

עאידה תומא סלימאן: יש לכם עוד משהו מגל?

עאידה תומא סלימאן: גל, בבקשה, תישאר אתנו כי אני רוצה לתת לארגון או שניים, אולי הם ירצו להעלות עוד סוגיה שלא שמנו לב אליה.

ינון אזולאי: אולי אני אשאל אותו: הרי אתם אומרים שזה כמו הקרן לעסקים, ששם מגישים את הבקשה.

ינון אזולאי: שם אנחנו יודעים שיש זמן של תשובה אם הוא זכאי או לא זכאי, מה שפעם שעברה נאמר לנו שזה משהו כמו שבעה ימי עסקים שהקרן, הבנק, צריכים להחזיר תשובה אם אותו עסק זכאי או לא.

ינון אזולאי: גם בעמותה יש לכם זמן שאתם אומרים שבתוך זמן מסוים מאז הגשת הבקשה במלואה הוא צריך לקבל מענה?

גל לנדו: אני מניח שהתייחסת לקרן להלוואות בערבות המדינה, שנאמר שבתוך מספר ימים, בערך שבוע, אמורים לקבל מענה מהבנק.

גל לנדו: לגבי קרן הסיוע התקציבית שנותנת מענקים, אני לא יודע לענות על זה, זה משהו שצריך לבדוק עם רשות המסים כמי שמתפעל את הדבר הזה.

ינון אזולאי: לפעמים אני יכול להגיש את הכול, אבל יש זמן לתשובה, בינתיים העמותה נסגרת, העמותה מתמוטטת, ואז יגידו אתה כבר לא קיים, אז מה אני יכול לעזור לך?

גל לנדו: אני חושב שלוחות הזמנים והבהילות ברורים לכולם.

גל לנדו: אני יודע שרשות המסים עושה כל מה שהיא יכולה כדי שזה יהיה תהליך מהיר, קל ופשוט.

גל לנדו: לגבי לוחות זמנים ספציפיים, מה ההתחייבות, בתוך כמה זמן מרגע השלמת בקשה מאושרת הבקשה ומועבר הכסף, שזה מה שחשוב – צריך לבדוק את זה אִתם.

גל לנדו: הם מתפעלים את זה.

ינון אזולאי: הבעיה היא שהם טוענים שהם לא רלוונטיים בדיון.

ינון אזולאי: אולי בכל זאת כדאי לנסות להעלות מישהו מרשות המסים.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו אִתם, והם אומרים שאין להם מה להוסיף.

ינון אזולאי: שיבואו, אנחנו נדאג שיהיה להם מה להוסיף.

ינון אזולאי: נראה להם שהם חשובים.

עאידה תומא סלימאן: השאלה, אם יכולים לענות, אם התחילו כבר את הפרוצדורה.

עאידה תומא סלימאן: ההחלטה הייתה לפני עשרה ימים.

עאידה תומא סלימאן: איפה הם נמצאים מפיתוח הטפסים והטופסולוגיה שצריכים להגיש?

ינון אזולאי: אם הם יעלו, אנחנו מתחייבים להראות להם שהם חשובים בדיון.

עאידה תומא סלימאן: ברור, אנחנו רוצים שהם יעלו.

ינון אזולאי: אנחנו מתחייבים להראות להם שהם כן רלוונטיים בדיון.

עאידה תומא סלימאן: להוכיח, אתה מתכוון.

עאידה תומא סלימאן: שלא לחינם הגיעו לדיון.

עאידה תומא סלימאן: גל, תישאר אתנו, אנחנו בקשר עם רשות המסים.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לתת למר אלי כהן מנכ"ל "פתחון לב".

עאידה תומא סלימאן: בבקשה אדוני, ורק אם יש דברים שלא עלו עד עכשיו, ואם מדגישים משהו שעלה, אז קצר וקולע.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

אלי כהן: קודם כל, גברתי היושבת-ראש והחברים, תודה על הדיון החשוב.

אלי כהן: תודה גם למנהיגות אזרחית וליו"ר הסוכנות, בוז'י, על ההובלה של הנושא הזה.

אלי כהן: אני רוצה להגיד לכם דווקא הפתעה, דווקא כארגון גדול, אני חושב שחשוב מאוד שיתחילו דווקא בארגונים הקטנים.

אלי כהן: העניין הזה טוב, אבל הגיע הזמן שיהיה גם מענה נרחב יותר למה שקורה בארגונים הגדולים.

אלי כהן: אני רוצה להוסיף דבר אחד לסוגיה, צריכים להבין שזמן המרחב לנשימה ויכולת התמרון לעמותות הם הרבה יותר נמוכים, כי בעמותות אין בעלים.

אלי כהן: אין יכולות להיכנס למינוס בחשבון, אין יכולת לקחת הלוואות ואין תכנון תקציבי.

אלי כהן: אם נוסיף לזה את העובדה שפילנתרופיה תחזור כנראה רק בזמן יותר מאוחר, דהיינו ההשפעה בעמותות תהיה לטווח הרבה יותר גדול.

אלי כהן: ולכן נדרשת פה תגובה הרבה יותר מהירה, מה שלא נראה באופק בכלל.

אלי כהן: והדבר האחרון, שנראה לי שבכל מה שנוגע לעמותות, הפתרונות שמתלווים הם כאלה תמיד ששמים עליהם איזושהי כוכבית, שכמעט נראית כמו יד מכוונת, שנועדה למנוע פתרון ממשי משמעותי.

אלי כהן: אם זה ללכת דווקא לפתרון של מעל 9 מיליון, שהוא כמעט ולא רלוונטי, ואם זה נושא 30% שעליו דיברו, שגם הופך את הדבר הזה לכמעט לא רלוונטי, או רלוונטי בהיקפים קטנים.

אלי כהן: נכון לעכשיו כמעט ואין פתרונות ממשיים בתוך התהליך הזה.

אלי כהן: הנקודות הממשיות שצריכות להיות – אני יכול להתייחס למס שדיברו עליו, לארנונה שדיברו עליה, ועל מענקים חסרי כוכביות.

אלי כהן: ולשם עדיין אין תשובות אפילו.

אופיר סופר: אמרת את מה שצריך.

ינון אזולאי: עמותה כמו שלך עונה על הקריטריונים?

אלי כהן: לא, אני לא עונה, ועדיין אני אומר: טוב מאוד שהתחילו בקטנות, כי שם זה אפילו עוד יותר דרמטי.

אלי כהן: לקטנים אין גם את ה- - - חודשים שמחכים כדי לתת תשובה.

עאידה תומא סלימאן: מה זאת אומרת?

עאידה תומא סלימאן: אתה מהגדולים?

ינון אזולאי: אתה מהגדולים או מאחוז העובדים?

ינון אזולאי: אתה מהגדולים, מעל 20 מיליון?

אלי כהן: כן, כן, מעל 20 מיליון.

ינון אזולאי: והיו לך הפסדים בתקופה הזאת?

ינון אזולאי: אולי שהאוצר יישמע.

אלי כהן: כן, בוודאי.

אלי כהן: עוד אחת מהסוגיות שלא עולות פה היא שעמותות מהסוג שלנו יצטרכו לתת מענה יותר נרחב לכל אותם אנשים שיישארו בלי עבודה, לכל אותם אנשים שהמציאות הזאת הופכת את האתגר שלהם להרבה יותר קשה.

אלי כהן: אז עדיין העמותות יצטרכו להיות אלה שנותנות מענה.

אלי כהן: עוד דבר שהוא התנגשות חריפה, לרוב פועלים כדי שלא יהיה גיוס משאבי ממקבלי הסיוע, כוונה נכונה וחשובה.

אלי כהן: עכשיו נותנים בדיוק את המגמה ההפוכה כשאומרים ששליש יהיו הכנסות עצמיות, אז זה יד נותנת, יד לוקחת.

אלי כהן: בשורה התחתונה, נכון לעכשיו, כרגע אין שום מענה רלוונטי שכבר נמצא בפעילות, וזו הבעיה הכי חמורה.

אופיר סופר: בתור מי שמתעסק עם התרומות הגדולות, אתה מסכים ש-9 מיליון שקלים, פתיחת התקרה, היא ממש לא מועילה, בטח שלא לקטנות.

אלי כהן: אני יכול להגיד שאני מעדיף שישנו את גובה המיסוי בסעיף 46 בחצי אחוז, על פני הסעיף שדובר בו.

אלי כהן: אני בהחלט מצטרף לדברים שלך.

אופיר סופר: זה דרמטי.

אופיר סופר: הוא אמר תשנה בחצי אחוז, זה שווה לו יותר.

עאידה תומא סלימאן: תודה לך.

עאידה תומא סלימאן: מר סלימאן אלעמור, מנכ"ל משותף של עמותת "אג'יק".

עאידה תומא סלימאן: אתה אתנו?

הנדי שאער: שלום לכולם.

הנדי שאער: אני נמצאת במקום סלימאן, אני הנדי.

הנדי שאער: יש דברים שרצינו לברר, אבל עלו בתוך הוועדה, אז אין לנו משהו להוסיף.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: רק שאלה.

עאידה תומא סלימאן: אתם עונים על הקריטריונים?

הנדי שאער: לפי מה שהבנתי עכשיו מגל, שדובר על הכנסות שהן מהתקשרויות עם הממשלה והרשויות, זה כן חסם בפני עמותת "אג'יק", כי אנחנו גם לא עומדים בקריטריונים.

הנדי שאער: אנחנו חושבים שזה משהו שצריך לתקן ולעבוד עליו.

הנדי שאער: בעניין ההתקשרויות עם הממשלה והרשויות, אנחנו נעמוד בזה.

הנדי שאער: עלה עוד סעיף, של 46, שאין למרבית העמותות, וצריך לכלול את זה בתקנה.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לשמוע מהחברה למתנ"סים, איריס האן.

איריס האן: החברה להגנת הטבע.

איריס האן: תודה.

איריס האן: אני רוצה להודות, כמו קודמיי, על הדיון החשוב.

איריס האן: אנחנו עמותה גדולה, בקבוצה של העמותות הגדולות.

איריס האן: זה אומר שאנחנו גם מעסיק גדול.

איריס האן: אנחנו עוסקים מאז 1953 בחינוך לשמירת טבע ופעילות חינוכית, בטיילות חינוכית בכל מגזרי החברה הישראלית.

איריס האן: המשבר פגע בנו בצורה אנושה.

איריס האן: יש לנו הכנסות מפעילות עצמית.

איריס האן: אנחנו מלכ"ר, אז יש לנו הכנסות מפעילות עצמית.

איריס האן: כל הפעילות העצמית שלנו נפסקה.

איריס האן: כל הטיילות, כל הטיולים, כל האירוח, מ-100% פעילות, ל-0.

עאידה תומא סלימאן: בסדר, אבל לפני, אתם עניתם על הקריטריונים?

איריס האן: אנחנו לא עונים על הקריטריונים של הגודל.

איריס האן: אנחנו ארגון גדול.

איריס האן: אני רוצה להוסיף משהו נוסף שלא נאמר קודם, הזכרתי אותו בדיונים קודמים שנערכו בנושא, ולא קיבלנו עדיין תשובה.

איריס האן: יש לנו כמה מאות עובדים שנמצאים בחופשה ללא תשלום.

איריס האן: חלקם אנשים צעירים שתקופת הזכאות שלהם יחסית קצרה.

איריס האן: אנחנו מעריכים לפי המצב היום שנוכל להחזיר מחל"ת לעבודה מלאה, או אפילו לעבודה חלקית, רק בעוד חודשים רבים, כי אנחנו לא רואים את הטיולים חוזרים לפעילות בזמן הקרוב.

איריס האן: זה אומר שיהיה פער בין המועד שבו נוכל להחזיר אנשים מחל"ת לבין תום מועד הזכאות שלהם.

איריס האן: זה אומר שאנחנו פוגעים בתשתית שהיא תשתית חיונית של כוח ההדרכה במדינת ישראל.

איריס האן: לאנשים האלה לא היה ממה להתפרנס, והם מחפשים מקצועות אחרים בתחומים אחרים.

איריס האן: אנחנו רוצים להיות מוכנים עם התשתית שלנו, שהיא תשתית לאומית, של הדרכה, של פעילות חינוכית סביבתית גם ביום שאחרי, ולא נוכל לעשות את זה בלי סיוע של המדינה.

איריס האן: פשוט תסתיים תקופת הזכאות, שגם ככה היא קשה, כי דמי האבטלה נמוכים, ונאבד את כל האנשים הללו.

איריס האן: אנחנו לא נהיה מוכנים ליום שאחרי.

איריס האן: בעניין הזה אנחנו מצפים וזקוקים לסיוע מהמדינה.

איריס האן: מדובר רק אצלנו בכמה מאות אנשים, ובכל התחום, במאות רבות של אנשים, אם לא אלפים.

איריס האן: אני לא מדברת על כל השאר, שעוסקים בתחום ההדרכה והטיילות והפעילות החינוכית בחוץ.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהמסר נקלט.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: עליא אבו רביעה, מעמותת "מען".

עאידה תומא סלימאן: את עדיין על הקו עליא?

עאידה תומא סלימאן: בבקשה, יש לך מה להוסיף?

עליא אבו רביעה: כן.

עליא אבו רביעה: אני רוצה לברך את כולם, את כל אלה שיזמו את הישיבה הזו ואת הוועדה הזו.

עליא אבו רביעה: אני רוצה לציין שעמותות "מען", היא פורום נשים ערביות בנגב, שהוא הארגון הפמיניסטי היחיד שפועל למען הנשים פה.

עליא אבו רביעה: אנחנו נתקלים בהרבה דברים, במיוחד בצל המשבר, בכפרים הלא מוכרים בכל הנושא של הפוליגמיה והמתח הכלכלי והנפשי שנשים מתמודדות אתו בכל המשבר הזה.

עליא אבו רביעה: לגבי הקריטריונים, אנחנו גם לא עונים על הרבה קריטריונים, ואני חושבת שבחברה הערבית יש הרבה עמותות שלא עונות על רוב הקריטריונים, ולכן אני רוצה לציין שצריך לפעול להחליף אותם, לשנות, או לעשות הקלות לגבי כל הקריטריונים האלה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה היה ברור שבקריטריון של 30% הכנסה עצמית חותכים נתח גדול מהארגונים.

עאידה תומא סלימאן: כמו שחתכו את ה-2,000 הגדולים מלמעלה והוציאו אותם מאפשרות קבלת המענק, גם ה-30% בא מלמטה להוריד חלק גדול מהעמותות הקטנות, וזה משאיר נתח מצומצם, שאני מתה לדעת כמה מארגוני החברה האזרחית נכנס בתוך שני הקריטריונים האלה.

ינון אזולאי: אולי הממ"מ יוכל לעשות לנו עבודה מהירה בעניין.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו נבדוק את זה.

עאידה תומא סלימאן: נשארה שאלה לגל מהאוצר – גל, אתה אתנו?

עאידה תומא סלימאן: כן – בעניין מס מעסיק לעמותות.

גל לנדו: זו גם סוגיה שצריכה לבוא לפתחה של רשות המסים.

גל לנדו: אנחנו באגף החשב הכללי לא עוסקים בהיבטי מס.

אופיר כץ: אני רוצה לחדד.

אופיר כץ: אין מס מעסיקים.

אופיר כץ: אין מס מעסיקים, מדובר על מס שכר.

עאידה תומא סלימאן: סליחה, מס שכר, נכון.

עאידה תומא סלימאן: סליחה, טעיתי בלשוני.

עאידה תומא סלימאן: מס שכר.

גל לנדו: זה המס המקביל של המע"מ, שחל על המלכ"רים.

גל לנדו: ההחלטות בנושא הזה הן של רשות המסים, כמובן, יחד עם הממשלה.

גל לנדו: אני לא יודע להתייחס מדוע לא דוחים, מה ההצדקות וכדומה.

גל לנדו: זה צריך להיות מופנה לרשות המסים.

עאידה תומא סלימאן: מעניין מאוד שרשות המסים אמרו שאין להם מה לתרום לדיון, והרבה מהשאלות שעולות, נאמר לי שרשות המסים צריכה לענות עליהן.

ערן וינטרוב: גברתי היושבת-ראש, אני גם אשמח.

ערן וינטרוב: ערן וינטרוב מארגון "לתת".

ערן וינטרוב: אני גם אשמח להתייחס.

ערן וינטרוב: אני רוצה להעלות בבקשה שלושה דברים קצרים.

ערן וינטרוב: אחד, בנושא של המענק.

ערן וינטרוב: אני אתן את זה כדוגמה, אנחנו גם לא עונים על הקריטריונים, גם בגלל היקף הפעילות, וגם לא הוצאנו אף אחד לחל"ת מכיוון שחשבנו שבמצב חירום אנחנו צריכים לפעול הרבה יותר ממה שאנחנו פועלים בשגרה.

ערן וינטרוב: כפי שדיבר בהתחלה בוז'י הרצוג, שמעריך בעצמו שהיקף התרומות מארצות הברית יקטן ב-50%, צריך להבין שעיקר הפגיעה תהיה במחצית השנייה של השנה ובשנה הבאה, ולא דווקא עכשיו ברגעים האלה.

ערן וינטרוב: זה דבר אחד, ולכן צריך לחשוב גם על הטווח הארוך.

ערן וינטרוב: חוץ מסיוע לעמותות, חייבים להבין שבגלל שהצפי הוא שיהיו עשרות אלפי משפחות נוספות שיתדרדרו לעוני, המדינה צריכה להתעסק גם בסיוע לנזקקים עצמם ולא רק בסיוע לנו, שהוא חשוב בפני עצמו.

ערן וינטרוב: בנושאים האלה אני רוצה להעלות שתי נקודות חשובות מאוד.

ערן וינטרוב: אחת בנושא הארנונה.

ערן וינטרוב: למרות שהושג הישג בנושא הזה, ואני חושב שהודות לעשייה של מנהיגות אזרחית, אנחנו דה-פקטו, כשפנינו למספר רשויות כדי לקבל את ההנחה, הרשויות לא אישרו את ההנחה בטענה שמכיוון שלארגונים חברתיים יש הקלה של פטור כמוסד מתנדב, של הנחה, אז כבר יש הנחה אז אין כפל מבצעים.

ערן וינטרוב: אני יודע שההוראה אמורה לחול, אבל כרגע אני נותן דיווח שדה-פקטו זה לא קורה, וצריך לבחון את הנושא הזה.

ערן וינטרוב: נקודה נוספת, מעבר למס השכר, שהוא מס ייחודי שמוטל רק על עמותות ולא על חברות עסקיות, זה נטל שקיים עלינו כל השנה, וזה דבר חשוב מאוד שרשות המסים תיענה לו; יש גם את נושא המע"מ.

ערן וינטרוב: צריכים להבין, גם כשאנחנו מתקשרים – דרך אגב, חלק מהעשייה שקשורה בהגדלת היקף הפעילות היא כתוצאה מכך שאנחנו נותנים שירותים למדינה.

ערן וינטרוב: נניח שעכשיו אנחנו הולכים לחלק יחד עם "פתחון לב" ועמותות נוספות עשרות אלפי סלים לקשישים, זה כסף שאנחנו מקבלים מהמדינה.

ערן וינטרוב: אנחנו קונים מזון, משלמים מע"מ מילוני שקלים.

ערן וינטרוב: האם לא ראוי – אני לא מדבר על השוטף, שגם ככה אנחנו משלמים על כל שירות שאנחנו קונים – לא משנה אם זה אוכל, אם זה תרופות, אם זה ציוד היגיינה, אם זה מענה לקשישים.

ערן וינטרוב: כל שירות שעמותה קונה מחויב במע"מ.

ערן וינטרוב: בוודאי בשעת חירום – אנחנו משלמים מיליוני שקלים למדינה כדי לסייע לקשישים נזקקים או - - - זה גם נושא שצריך - - -

עאידה תומא סלימאן: זו שיטת הדלת המסתובבת.

ינון אזולאי: מדבר חבר הכנסת אזולאי.

ינון אזולאי: אני רוצה להגיד לך שזה נושא לדיון, כל העמותות – אפילו אם אתה קונה מוצרים רפואיים, גם על זה היום משלמים.

ינון אזולאי: לא מוכנים לתת פטורים ממע"מ.

ינון אזולאי: אתה קונה מזון לא בשבילך, לא כדי לעשות אתו עסק, אתה נותן אותו לנזקק במקום שהמדינה תיתן – אל תיתני, תורידו את המע"מ הזה.

ינון אזולאי: והם לא עושים את זה.

ינון אזולאי: זה נושא לדיון שצריך לקחת אותו בידיים.

ינון אזולאי: כולנו בנושא הזה, כי לא יכול להיות שעמותות שעושות חסד כל הזמן ונותנות מעצמן יצטרכו לשלם, ויגידו: אנחנו לא מורידים מע"מ ולא נוגעים במע"מ.

ינון אזולאי: יש מקומות שכן צריך לגעת במע"מ, ויש מקומות שאנחנו חייבים לעשות את זה, אם זה ברפואה ואם זה בנזקקים.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: אבי דבוש, אתה אתנו?

אבי דבוש: כן, אני אתכם.

אבי דבוש: מנכ"ל רבנים לזכויות אדם.

אבי דבוש: אני מודה, כמו שאמרו פה העמותות, שהיות ואנחנו עובדים הרבה יותר מהרגיל, במיוחד עם אנשים שחיים בעוני, לא הייתי מודע לקריטריונים האלה.

אבי דבוש: תבינו מה נעשה – אנחנו התחלנו במאבק שאמר אנחנו זקוקים – ומנהיגות אזרחית כימתו את זה, זה לא היה סכום מצוץ מהאצבע – למיליארד שקלים.

אבי דבוש: המדינה אמרה 200 מיליון, שזה חמישית.

אבי דבוש: עכשיו – ואני מודה שלא הייתי מודע לזה – מסתבר שאת כל ה-200 מיליון האלה, צבוע או לא צבוע, הכניסו בכלל לקרן לעסקים.

אבי דבוש: ומה עוד מסתבר?

אבי דבוש: אני לא יודע מה הקריטריונים לעסקים, אבל להבדיל מעסקים, לנו שמים כל מיני הגבלות שהן כל כך מוזרות, לא ענייני, מפלה.

אבי דבוש: אני לא קיבלתי תשובה ברורה, אולי אתם קיבלתם תשובה ברורה ממשרד האוצר, מעניין שליש הכנסות עצמיות, גם אם זה מהממשלה וכולי?

אבי דבוש: לשם מה הקריטריון הזה?

אבי דבוש: למשל לרבנים לזכויות אדם יש מרכז זכויות בחדרה.

אבי דבוש: הוא נסגר, כי אין קבלת קהל.

אבי דבוש: אנחנו הקמנו קו חם של חמישה ימים בשבוע, בעברית, בערבית, ברוסית, והוא נותן מענה.

אבי דבוש: מתרומות – גם תרומות קטנות, אנחנו ביקשנו ממתנדבים שלנו, מהרבנים שלנו וכולי, וגם תרומות יותר גדולות, אנחנו לא זכאים בכלל, ומסתבר שאין לנו קרן אחת.

אבי דבוש: חשבתי: בסדר, אז לא נהיה חלק מהקרן לעסקים, אולי יש לנו איזושהי קרן אחרת.

אבי דבוש: אנחנו כמובן רק דוגמה.

אבי דבוש: עבודת מטה מינימלית הייתה אומרת שמתוך 15,000 עמותות זה מוציא 1,000 עמותות, וזה ההיגיון של זה.

אבי דבוש: יכול להיות שהיינו משכנעים.

אבי דבוש: אבל א', לא קיבלנו שום מספר, דבר שני, אני לא הבנתי מה העניין בכלל של הקריטריון הזה.

אבי דבוש: הוא מוציא הרבה מאוד ארגונים שעובדים דווקא עם אנשים שחיים בעוני, ומכניס עמותות מצוינות ונהדרות שמקבלות ממילא מהמדינה, אז הן יקבלו.

אבי דבוש: בעצם, המדינה מסדרת – תסלחו לי, כי יש פה עמותות נפלאות שמקבלות מהמדינה – לעמותות שלה, במירכאות או שלא במירכאות, לקבל עוד, את הדבר הזה שהם הבטיחו לעמותות.

אבי דבוש: הדבר הזה חייב להיעלם מהעולם, אחרת הדיון הזה הוא נחמד מאוד, ואני מודה מאוד לח"כים, במיוחד ליושבת-הראש על הדיון הזה, אבל צריך לצאת עם שורות תחתונות.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: יש אתנו ממשרד המשפטים שטרחו והגישו נייר עמדה.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לשאול אם הם רוצים להעלות משהו.

עאידה תומא סלימאן: קארן שוורץ.

קארן שוורץ: שלום רב.

קארן שוורץ: העברנו את העמדה אליכם.

קארן שוורץ: עכשיו אנחנו בחשיבה על ההקלות הנוספות בהתאם לשיח עם המגזר השלישי.

קארן שוורץ: על פי הסקר שערכנו, הבנו שההקלות אכן סייעו ועזרו לעמותות בזמנים האלה.

קארן שוורץ: הדיאלוג אתם ממשיך ואנחנו בקשב רב להמשיך את טיוב הרגולציה בזמנים האלה, וגם את הפחתת הבירוקרטיה.

קארן שוורץ: זהו.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: בנייר העמדה ששלחתם ברורים כל התהליכים וכל הצעדים שנקטתם בתקופה הזו.

עאידה תומא סלימאן: אני מודה לך.

עאידה תומא סלימאן: אני לא חושבת ששכחנו מישהו.

עאידה תומא סלימאן: אפשר לסכם את הדיון הזה.

אורלי סילבינגר: גם אני ביקשתי זכות דיבור, מ"בטרם".

עאידה תומא סלימאן: יש איזושהי סוגיה שלא נגענו בה?

עאידה תומא סלימאן: אנחנו לא שומעים אותך.

עאידה תומא סלימאן: השם בבקשה, למען הפרוטוקול.

אורלי סילבינגר: אורלי סילבינגר, מנכ"לית ארגון "בטרם" לבטיחות ילדים ושותפה בצוות של מנהיגות אזרחית.

אורלי סילבינגר: אני לא אחזור על דברים שאמרו, כי אני מבינה שהזמן קצר.

אורלי סילבינגר: אני רק רוצה לומר שבסופו של דבר, השיח בין מנהיגות אזרחית לבין משרד האוצר ומשרד ראש הממשלה, שהחל עם קריטריונים שאנחנו הנגשנו, שהמטרה שלהם הייתה לנסות ולהקל על עמותות לקבל את הכסף בסופו של דבר, פגש מצד אחד המון רצון טוב מצד האוצר, גל ומירב, וגם אורן והילה ממשרד ראש הממשלה; אבל בסופו של דבר, כשאנחנו באים לממש את המענקים, אני חייבת לומר שיש קושי משמעותי מאוד מאוד, שנובע משני דברים.

אורלי סילבינגר: אני רוצה לומר משהו מאוד משמעותי – אין לנו דברים נגד הצוות המדהים הזה, שכולל נציגים מהאוצר וממשרד ראש הממשלה.

אורלי סילבינגר: אני חושבת שיש לנו בקשה.

אורלי סילבינגר: הבקשה היא לקחת בחשבון דברים שעדיין לא נלקחו בחשבון.

אורלי סילבינגר: האחד – ואמרתי את זה גם בשולחן עגול במשרד ראש הממשלה – התזרים של העמותות הוא לא קבוע.

אורלי סילבינגר: כשקבעו את החודשים מרץ-אפריל יהיה קשה מאוד לחלק מהעמותות להראות את הירידה דווקא בחודשים האלה.

אורלי סילבינגר: הדבר השני, ודיברה על זה גם מנכ"לית - - -

עאידה תומא סלימאן: אבל לפי מה שנאמר עד עכשיו, אני לא שמעתי את הקריטריון של הוכחה של הירידה.

אורלי סילבינגר: כן.

אורלי סילבינגר: נייר העבודה שנכתב על ידי האוצר כולל שני חלקים.

אורלי סילבינגר: צריך להבין שחלק גדול מהקושי של העמותות נובע משני דברים: אחד, נאמר לפניי, הפילנתרופיה לא תחזור להיות מה שהיא הייתה - - -

עאידה תומא סלימאן: סליחה.

עאידה תומא סלימאן: סליחה.

עאידה תומא סלימאן: סליחה.

אורלי סילבינגר: גם העסקים שהיו נותנים כסף לעמותות, וגם תקציב ממשלה עדיין לא נקבע.

אורלי סילבינגר: זה אומר שהעמותות נמצאות במצב שהקושי הגדול עוד לפניהן ולא רק מאחוריהן.

עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת, מאחר ואנחנו כבר שעה וחצי דנים, ואני חושבת שעלו כל הנושאים הקשורים, שהימים יהיו יותר קשים ועל הקריטריונים – אם יש נקודה שפספסנו, אני מאוד מבקשת לקלוע אליה עכשיו, כי אי אפשר למשוך את הישיבה עד אין סוף.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

אורלי סילבינגר: אני רוצה להגיד רק דבר אחרון.

אורלי סילבינגר: יש דברים שאפשר לגרום לעמותות לא לשלם, ובכך לא לסרבל מנגנון של החזר כספים, ואז העמותות תוכלנה להקצות משאבים שהיו אמורים ללכת - - -

עאידה תומא סלימאן: מה אפשר שהם לא ישלמו?

עאידה תומא סלימאן: תציעי.

אורלי סילבינגר: יש את המיזמים המשותפים, שכחלק מהתנאי של עמותות לקבל תקציב הן צריכות להקצות לפחות 50% מתקציבן, ויש עמותות שאפילו יותר, מגיעות עד 65%.

אורלי סילבינגר: אפשר להוריד את זה, אגב, זה לא לוקח מהממשלה כסף, זה מקל על העמותות לקבל את התקציב הממשלתי.

אורלי סילבינגר: חבריי דיברו על הנושא של הורדת תשלום מע"מ.

אורלי סילבינגר: דיברנו על הורדת מס שכר, וחודשים נוספים של פטור מארנונה.

אורלי סילבינגר: תקשיבו, המנגנון לקבל כסף מהממשלה הוא מסורבל מאוד.

אורלי סילבינגר: הוא קשה גם לממשלה.

אורלי סילבינגר: אני רואה פה הרבה מאוד גורמים, ולא רק עמותות שצריכות לקבל כסף.

אורלי סילבינגר: אני חושבת שאם אפשר היה להוריד את הסרבול בזה שנשלם פחות במסים ונקבל בכך יותר תמיכה, יקל על שני הצדדים.

אורלי סילבינגר: וחס ושלום לא לפגוע באף אחד מהדברים שנעשו עד היום על ידי הגופים האלה.

אורלי סילבינגר: הם עושים בוקר, צוהריים וערב כדי לנסות למצוא פתרון.

אורלי סילבינגר: הבעיה היא שהפתרון עדיין לא עומד, ואני לא רוצה לחזור על דברים שכבר נאמרו.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה.

מיכאל וסרטייל: עאידה, אני רוצה להוסיף בבקשה משפט, אם אפשר.

מיכאל וסרטייל: מדבר מיכאל וסרטייל, מארגון "יד תמר".

עאידה תומא סלימאן: משהו שלא נאמר עד עכשיו?

מיכאל וסרטייל: משהו שלא נאמר.

מיכאל וסרטייל: למשרד העבודה והרווחה יש קריטריונים, והוא מכיר את הארגונים, כמו הארגון שלי, שאנחנו עוזרים היום לכ-2,000 משפחות.

מיכאל וסרטייל: מה שמר אופיר כץ אמר, ובצדק, אם אנחנו נופלים, נופלות אחרינו 2,000 משפחות.

מיכאל וסרטייל: זה ארגון קטן, אני מדבר על הארגון שלי.

מיכאל וסרטייל: אנחנו החומה שבולמת את זה.

מיכאל וסרטייל: משרד העבודה והרווחה מכיר את הפעילות.

מיכאל וסרטייל: הוא מכיר את הארגון, הוא מכיר את היעילות שלו.

מיכאל וסרטייל: אנחנו כבר בקריטריונים, אז לפחות שיקצו מה-100 או 200 מיליון שקל, או מהסכום שהם מקצים, חלק לארגונים שהם כבר מכירים אותם, שהם יודעים מה הפעילות שלהם, שהם יודעים מה ההיקף שלהם, מה היעילות שלהם בחברה.

מיכאל וסרטייל: זו כל ההערה.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שאחת הבעיות היא שזה מה שהם עשו.

עאידה תומא סלימאן: הם הקצו ועשו את הקריטריונים לענות דווקא לאלה שעושים עבודה שהמדינה הייתה צריכה לספק.

עאידה תומא סלימאן: כלומר לארגונים שיש להם התקשרויות עם הממשלה.

עאידה תומא סלימאן: לרוב זה מה שיהיה.

עאידה תומא סלימאן: התנאי של ה-30% האלה בסופו של דבר יגיע בעיקר לארגונים שמספקים שירותים שהמדינה הייתה צריכה לספק.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לסכם.

עאידה תומא סלימאן: זה קצת מוזר לי.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת איך האוצר מקבל החלטות.

עאידה תומא סלימאן: ואני יודעת על סמך מה שמים את הקריטריונים.

עאידה תומא סלימאן: את ה-30% אני בטוחה שבדקתם ומדדתם – מי נופל מתחת ל-30% ומי כן נכנס אחרי ה-30%.

עאידה תומא סלימאן: אני בטוחה שאתם יודעים בדיוק כמה ארגונים יענו על הקריטריונים ששמתם, וכמה זה יעלה למדינה.

עאידה תומא סלימאן: המספר 200 מיליון לא בא משום מקום, אלא ידעתם בדיוק כמה יעלה המענק שאתם תרצו.

עאידה תומא סלימאן: אני אפנה גם לאוצר וגם לרשות המסים, ואני בטוחה שהאוצר לא היה מאשר את הכסף הזה אם הוא לא היה יודע בדיוק את החישובים שנעשו.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לדעת כמה מהארגונים עונים על התנאים האלה.

עאידה תומא סלימאן: כמה ארגונים – אמרתם לנו – שהם מעל ה-20 מיליון, זה 2,000 ארגונים.

עאידה תומא סלימאן: כמה מתחת ל-30%, שלא עונים על ה-30%?

עאידה תומא סלימאן: כמה ארגונים כאלה יש?

עאידה תומא סלימאן: הדבר השני שנרצה לדעת, אמרתם שב-12 בחודש כבר יהיו מוכנות הבקשות שאפשר למלא אותן.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו נרצה לדעת כמה זמן ייקח לעיבוד הבקשות האלה ולהתחלת הזרמת הכספים לארגונים.

עאידה תומא סלימאן: אני אבקש תשובה ברורה מרשות המסים אם הם שוקלים את ההקלות בעניין מס שכר לארגונים.

עאידה תומא סלימאן: הוועדה ממליצה מאוד שלפחות יקפיאו את התשלומים האלה וייתנו פטור מהתשלום הזה.

עאידה תומא סלימאן: כמו שנעשה בארנונה, שייתנו פטור בעניין של מס שכר, לפחות שלושה חודשים, כדי שהם ינשמו לרווחה קצת ויוכלו להחזיק מעמד ולקבל בחזרה את העובדים שלהם.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לדעת מה מתוכנן, ואבקש תשובה מהממשלה.

עאידה תומא סלימאן: מה מתוכנן לארגונים הקטנים שמתחת ל-30%, והגדולים?

עאידה תומא סלימאן: אני הייתי מציעה וממליצה כוועדה להוריד את הקריטריון הזה.

עאידה תומא סלימאן: אם כבר נותנים לארגונים ומשאירים את הקריטריון של הכנסה עצמית, אז להוריד אותו.

עאידה תומא סלימאן: לא לעשות אותו על 30%, אלא להוריד אותו לפחות ל-10%, כך שהרבה מהארגונים יוכלו לעמוד בו, אחרת חלק גדול מהארגונים ייעלם מהזירה של המגזר השלישי, והמדינה תצטרך גם לממן דמי אבטלה לחלק גדול מהמועסקים בארגונים האלה, והיא תצטרך גם כן לטפל רווחתית במשפחות של הארגונים שעד עכשיו הארגונים האלה טיפלו בהן.

עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת – זה הפך לעבודה סיזיפית בכל פעם לבקש מידע גם מהאוצר וגם ממשרדי הממשלה.

עאידה תומא סלימאן: אבל יותר מזה, לראות את ההמלצות ואת ההחלטות ככאלה שאכן מתגשמות ונכנסות לפועל.

עאידה תומא סלימאן: אני מזהירה מפה שאנחנו עלולים לראות קריסה של הרבה ארגונים שמשרתים את החברה שלנו בצורה נהדרת ובמסירות רבה.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו מזהירים שעלולים להיכנס למעגל האבטלה ולמעגל העוני עוד הרבה משפחות.

עאידה תומא סלימאן: או שיאבדו את השירותים שנותנים הארגונים האלה, או מה-16% של העובדים במדינה שנמצאים בתוך החברה האזרחית.

עאידה תומא סלימאן: הגיע הזמן שהממשלה, שטוענת שטיפלה טוב מאוד בעניין הבריאותי – ואנחנו שמחים לדעת שאנחנו שיטחנו כבר את העקומה, והורדנו את עקומת ההדבקה, והעלינו את עקומת ההבראה מהקורונה – שנתחיל לראות שמשטחים את עקומת הפגיעות הכלכליות-חברתיות, ומתחילים להעלות את עקומת הבראת הארגונים והעסקים, ולא רק הבראת היחידים מהקורונה.

עאידה תומא סלימאן: תודה לכולם, אני נועלת את הישיבה.