הוועדה המיוחדת למיגור הפשיעה והאלימות בחברה הערבית - זמנית, כנסת 23, פרוטוקול מספר 5, 2020-05-18 10:00

מנסור עבאס: בוקר טוב לכולם.

מנסור עבאס: אני מתכבד לפתוח את הישיבה של הוועדה המיוחדת למיגור הפשיעה והאלימות בחברה הערבית ובחברה בכלל.

מנסור עבאס: מצער מאוד שאתמול, אחרי שסוף סוף יש ממשלה, לא מצא אף אחד מראשי הממשלה, לא ראש הממשלה המכהן ולא ראש הממשלה החליפי, לדבר על הפשיעה והאלימות בחברה בכלל ובחברה הערבית בפרט ולא ציין שזה נמצא בראש סדר העדיפות.

מנסור עבאס: הנושא קשור לענייני חיים ומוות והיה ראוי להדגיש אותו ולא רק לציין את הטיפול בקורונה והטיפול במשבר הכלכלי.

מנסור עבאס: חיי אדם יקרים יותר מכל דבר אחר.

מנסור עבאס: בכל זאת אנחנו מקווים שהממשלה הבאה תשכיל להבין שאי אפשר להזניח את הנושא הזה, במיוחד לאור הנתונים שיש לנו ששגרת הפשיעה והאלימות לא הושפעה מהקורונה, ההפך.

מנסור עבאס: נציג כמה נתונים, במיוחד בפרמטר של מספר הרציחות, יש עלייה בתחום הזה.

מנסור עבאס: דברנו גם על עלייה באלימות בתוך המשפחה.

מנסור עבאס: צפינו זאת ואנחנו רואים שיש מגמה של עליה בפשיעה הכלכלית שקשורה ישירות לקבוצות פשע ולעבירות בתחום הזה.

מנסור עבאס: תמונת המצב בשבוע האחרון: לפני שעות, צעיר בן 26 מהכפר ג'סר א-זרקא נמצא ירוי ליד חריש, אבא לשני תינוקות.

מנסור עבאס: בחצות, צעיר בן 20 חוסל בקרית אתא.

מנסור עבאס: אתמול גבר בן 59 חוסל בקאלנסווה.

מנסור עבאס: בחור בן 29 חוסך בכפר מע'אר, אבא לתינוק בן שבועיים.

מנסור עבאס: לפני שלושה ימים שני שוטרים נורו בטירה, אחד נפצע קשה ואחד בינוני.

מנסור עבאס: צעיר נרצח בכפר ח'ורה.

מנסור עבאס: מאיה, צעירה מאורנית בת 22 נחנקה על ידי בן זוגה ברמת גן.

מנסור עבאס: צעיר בן 27 נרצח בכפר טורעאן.

מנסור עבאס: צעיר חולה נפש נהרג על ידי מאבטחים בתל השומר.

מנסור עבאס: אחות בת 30 הותקפה באכזריות בבית חולים לחולי נפש בבאר יעקב על ידי מאושפז בצו אשפוז.

מנסור עבאס: זה לא חייב להיות חולה נפש, אלא הוא מאושפז בצו אשפוז והקבוצה הזו תמיד מסכנת את הצוות הרפואי בבתי חולים לחולי נפש.

מנסור עבאס: ציינתי מספר מקרים בשבוע האחרון, שנותנים תמונה מאוד קשה.

מנסור עבאס: מתחילת השנה חלה עלייה במספר הרציחות בחברה הערבית.

מנסור עבאס: בשנה שעבר עמדנו על 23 מקרי רצח, היום אנחנו עומדים על 28 מקרי רצח.

מנסור עבאס: כך שהקורונה רק הגבירה את הפשיעה בחברה הערבית ולדעתי זה גם הכיוון בחברה בכלל.

מנסור עבאס: אמנם יש פרמטרים שיש בהם ירידה לאור ההסגר והשינויים שהיו בתקופה האחרונה, אבל לפחות מהנתון על אלימות בתוך המשפחה למדנו שיש עלייה מתמדת והדיווחים ברורים בנושא, ממשרד הרווחה וגם מהמשטרה עצמה.

מנסור עבאס: נתחיל היום דיון חדש בו לא נעסוק בסיבות וניתוח התופעה אלא ניגש ישירות לפתרונות.

מנסור עבאס: ראש הממשלה לפני כחצי שנה הקים ועדה בין משרדית שתטפל בפשיעה ובאלימות בחברה הערבית והובטח לנו שתהיה תכנית ממשלתית טובה ומקיפה.

מנסור עבאס: היו לנו שתי ישיבות אחת עם אורן ואחת עם רונן פרץ, יושב-ראש הוועדה ומנכ"ל משרד ראש הממשלה ודנו רבות בפרטים של התכנית המתגבשת.

מנסור עבאס: אני מקווה שאנחנו עדיין נמצאים בכיוון הזה.

מנסור עבאס: אני מקווה שאכן הממשלה החדשה תשלים את המלאכה ותאשר תכנית מקיפה, רצינית ומתוקצבת למיגור הפשיעה והאלימות בחברה הערבית בפרט, אבל גם צריך לתת תשומת לב לחברה בכלל.

מנסור עבאס: יש לי עוד כותרת היום, אמרנו תמיד שברגע שהמשטרה רצתה למגר את הפשיעה והאלימות בחברה הכללית, בערים היהודיות, היא ידעה לעשות את זה.

מנסור עבאס: בעשור האחרון הייתה הצלחה כבירה ואכן משפחות פשע שאנחנו מכירים מהזיכרון מוגרו או חוסלו בצורה זו או אחרת.

מנסור עבאס: אבל אתמול, מישהו שיודע דבר בתחום אומר לי שיש דור צעיר חדש שבונה את המערך הזה מחדש.

מנסור עבאס: יש שמות דומים ומתחילים לפעול בזה שוב.

מנסור עבאס: לכן זו סכנה כפולה.

מנסור עבאס: אני אבהיר את הנקודה, בעשור האחרון המשטרה הצליחה למגר את משפחות הפשע בחברה היהודית.

מנסור עבאס: אחד שעוקב אחרי זה אמר לי שהיום יש דור צעיר באותן משפחות והן מתחילות להתארגן מחדש ומתחילים לפעול.

מנסור עבאס: נשאל את אורן ואת הגורמים האחרים אם זה נכון.

מנסור עבאס: הסכנה כפולה כי אם שני האגפים של הפשע והאלימות מתחברים ומתחילים לשתף פעולה, אז אנחנו ניכנס לעידן חדש בקרוב.

מנסור עבאס: אכן יש יריבויות בין קבוצות הפשע אבל לצערנו יש גם שיתופי פעולה.

מנסור עבאס: הזמנו את מנכ"ל משרד ראש הממשלה, אבל לאור הנסיבות של הרכבת הממשלה, אנחנו מקבלים את אורן, שהוא הסמנכ"ל.

מנסור עבאס: הממשלה, על כל מרכיביה, גם הדרג המדיני פוליטי וגם הדרג המקצועי צריכים לכבד את הכנסת ולתת עדיפות לקשר ולשיתוף הפעולה בין הרשות המבצעת והרשות המחוקקת.

מנסור עבאס: אנחנו גוף מבקר.

מנסור עבאס: חשבתי אולי לדחות את הישיבה אבל כך אני לא הייתי עומד באחריות שמוטלת עלי כיושב-ראש ועדה לאור מקרי הרצח שהיו ב-24 שעות האחרונות.

מנסור עבאס: בבקשה אורן.

אורן כהן: תודה רבה.

אורן כהן: שמי אורן כהן, סמנכ"ל ממשל וחברה במשרד ראש הממשלה.

אורן כהן: אני אתאר את עבודת צוות המנכ"לים, מה עשינו עד עכשיו ובאיזה שלב בעבודה אנחנו נמצאים.

אורן כהן: אנחנו יכולים כבר לשרטט את מבנה ההמלצות כפי שגיבשנו אותו ונוכל לדבר איך להמשיך הלאה.

אורן כהן: כמו שצוין, הצוות הוקם לפני כחצי שנה, כשתופעות האלימות והפשיעה הגיעו לשיא מבחינה מספרית אחרי מגמה יחסית ארוכה.

אורן כהן: זו הייתה הפעם הראשונה שהממשלה מנסה לגבש מענה באופן מקיף לתופעות האלה.

אורן כהן: הייתה החלטת ממשלה 1402 בשנת 2016 שעסקה בהרחבה של הפרישה של כוחות משטרה ואכיפה בחברה הערבית, אבל זו הייתה החלטה שמאוד ממוקדת רק בפן המשטרתי של פרישת תחנות, פרישת שוטרים וחלק מהתובנה הייתה שצריך להסתכל על התופעה הזאת באופן יותר רחב.

אורן כהן: לכן ועדת המנכ"לים, מעבר למשרד הבט"פ ולמשטרת ישראל כללה גם את משרד הפנים, משרד המשפטים, עבודה ורווחה ושוויון חברתי כדי לנסות להקיף את זה מכמה שיותר כיוונים.

אורן כהן: אני אציין גם שעבדנו באופן יחסית מאוד הדוק עם ועד ראשי הרשויות הערביות וניסינו להיות כמה שיותר מחוברים לשטח.

אורן כהן: היו הרבה מפגשים עם גורמי חינוך בחברה הערבית, גורמים טיפוליים כאלה ואחרים, אנשי אקדמיה שחקרו את התופעות האלה, עמותות, מנהיגות מקומית, גם אנשי עסקים שמאוד סובלים מהתופעות האלה.

אורן כהן: עשינו סיורים בשטח, היה סיור נרחב באום אל פחם אליו הגיע מספר מאוד גדול של מנכ"לים, אז סך הכול ניסינו לעשות את זה כמה שיותר רחב וגם עמוק.

אורן כהן: כמו שאמרתי, אנחנו יודעים פחות או יותר לשרטט את המתווה הכללי של ההמלצות.

אורן כהן: הקורונה תפסה אותנו רגע לפני שהיינו אמורים לצאת למהלך של שיתוף הציבור.

אורן כהן: רצינו לשתף את הציבור הערבי בעיקרי התובנות וההמלצות.

אורן כהן: אני מקווה שנצליח לחדש את זה כמה שיותר מהר כי הרעיון היה לבצע קבוצות מיקוד ובגלל הקורונה אי אפשר היה לכנס אנשים ביחד.

אורן כהן: זה נכנס להקפאה זמנית ואנחנו מקווים להתניע את זה מחדש.

יוסף ג'בארין: אנחנו מודעים לעבודה שנעשתה בשטח, עם ראשי הרשויות וכדומה.

יוסף ג'בארין: אבל לא היה ברור לי לגבי הרכב הוועדה.

אורן כהן: הוועדה הייתה ועדת מנכ"לים.

אורן כהן: ועדה ממשלתית שכללה את משרדי הפנים, משפטים, ביטחון פנים, גם פרקליטות המדינה וייעוץ וחקיקה, משרד האוצר, משרד העבודה והרווחה, המשרד לשוויון חברתי.

אורן כהן: מתוך המשרדים האלה, מלבד המנכ"לים, היו הרבה מאוד גורמים מקצועיים.

יוסף ג'בארין: היו אנשים מהחברה הערבית בוועדה?

מנסור עבאס: אני מציע שניתן לאורן להשלים את הדברים ואז נשאל אותו.

יוסף ג'בארין: אני רק רוצה לדעת אם היו חברים מהחברה הערבית בוועדה?

מנסור עבאס: תשאל את זה בסיום הדברים שלו.

אורן כהן: הוועדה הייתה ועדה ממשלתית.

אורן כהן: התייעצנו עם המון גורמים.

מנסור עבאס: אני מבקש שתסיים את ההצגה שלך ולא מכן תענה לשאלות.

יוסף ג'בארין: אדוני היושב-ראש, עם כל הכבוד, זו שאלה פשוטה, האם היו חברים ערבים בוועדה.

מנסור עבאס: תשאל בסוף דבריו.

אורן כהן: לפני שנעבור להמלצות אני אדבר על התובנות המרכזיות שעלו בעבודת הוועדה, חלקן היושב-ראש ציין בפתיחה.

אורן כהן: עלה הנושא שיש פערים מאוד מהותיים בהקשר של אכיפה ופשיעה, מה שאנחנו קוראים פשיעה מאורגנת, המשטרה קוראת לזה בשמות אחרים, אבל הכוונה לפשיעה שהיא פשיעה מקצועית, פשיעה כדרך חיים או פשיעה כפרנסה, שזה המאבק העיקרי.

אורן כהן: יש זמינות מאוד גבוהה של נשק חם, אמל"ח שמחולל פשיעה ואנחנו לא מצליחים למגר את התופעה הזאת.

אורן כהן: עלה הנושא של הלחצים והאיומים שיש על השלטון המקומי.

אורן כהן: אנחנו מבינים שאותם גורמי פשיעה מקצועיים מפעילים לחץ בלתי פוסק על השלטון המקומי הערבי בניסיון להשתלט בין אם זה במכרזים, בין אם באמצעים אחרים.

אורן כהן: עלתה תובנה שדווקא בגלל שברשויות הערביות המקומיות הייתה קפיצת מדרגה בפעילות שלהם בשנים האחרונות ודווקא בגלל שהם יותר פעילות ומחוללות יותר פעולות פיתוח או פעילות כלכלית, זה עלה לעלייה בלחץ של אותם גורמי פשיעה דווקא בשנים האחרונות.

אורן כהן: עלתה הבעיה של הנגישות הפיננסית שאלה גם בעיות של חוסר אמון וגם בעיות של חוסר נגישות שגורמות לזה שיש מלאי מזומן מאוד גדול וחלק גדול מהפעילות מתנהלת במזומן ואותם גורמי פשיעה מקצועיים הם חלק מספקי המזומן ומשאבות המזומן בתוך החברה הערבית.

אורן כהן: עלה הנושא של הצעירים, אני אומר כמה תובנות בנושא.

אורן כהן: אם מסתכלים על הצעירים הערבים הגברים בגילאי 20-24, לפני עשר שנים הממשלה קבעה יעדי תעסוקה לשנת 2020, לשנה הנוכחית, זה נקרא ועדת אקשטיין.

אורן כהן: יעד התעסוקה לשנת 2020 לצעירים ערבים היה 65%.

אורן כהן: זה נקבע לפני עשר שנים כשבאותו זמן הנתון היה קצת פחות מ-60%.

אורן כהן: מה שקרה בעשור האחרון שבשנת 2013 היעד הזה הושג, כלומר שיעור התעסוקה של צעירים ערבים חצה את ה-65% כלפי מעלה, הגיע בערך ל-67%.

אורן כהן: אבל בשנת 2018, לפני שנתיים, הוא חצה אותו חזרה למטה.

אורן כהן: הנתון האחרון של שנת 2019 כבר היה 59% והנתון האחרון של הרבעון הראשון של 2020, עוד לפני הקורונה, היה 53%.

אורן כהן: זו בעצם הקבוצה היחידה מכל יעדי התעסוקה שהממשלה הגדירה, שהגיעה למצב שהיעד הושג, כבר היינו מעל היעד ואבדנו את זה.

ג'אבר עסאקלה: מה הייתה הפרשנות שלכם לזה?

אורן כהן: זה קשור להמלצות שתכף אגע בהם.

אורן כהן: אבל אני אגיד עוד נתון מאוד חשוב בהקשר, אם מסתכלים על מבצעי העבירות, האנשים שהורשעו לפי גילאים, אנחנו רואים שבחברה הערבית שליש מהאנשים שהורשעו בדין הם בגיל 20 עד 24.

אורן כהן: זה פי 2 מהנתון המקביל בחברה היהודית.

אורן כהן: אותה קבוצת אוכלוסייה שבשנים האחרונות מצליחה פחות להשתלב בשוק העבודה מיוצגת באופן חסר פרופורציות לחלוטין בהקשר של מבצעי העבירות.

אורן כהן: לשאלה איך זה קרה אין על זה תשובות חותכות.

אורן כהן: אני יכול להגיד שדווקא בגלל שהנתון היה נראה בתחילת העשור במגמה חיובית לגבי האוכלוסיה, היא לא זוהתה כאחת האוכלוסיות שיש להן בעיה וצריך לשים עליהם דגש.

אורן כהן: דווקא בחברה הערבית היה יותר דגש על נשים ערביות שהתחילו מלכתחילה בשיעורי תעסוקה יותר נמוכים.

אורן כהן: הייתה הרבה השקעה והרבה תכניות בעידוד נשים ערביות להשתלב בשוק העבודה.

אורן כהן: משם הייתה עליה מאוד גדולה.

אורן כהן: הם התחילו מנתון של פחות מ-20%, אז יחסית לזה הייתה עלייה מאוד גדולה ולא הייתה מחשבה שהקבוצה הזאת של גברים ערבים צעירים היא קבוצה שיש אתה בעיה מיוחדת וזה בעצם רק בשנים האחרונות הסתבר שאנחנו שם בפער מאוד גדול.

אורן כהן: התופעות השליליות שנגזרות מזה הן מאוד כבדות משקל.

אורן כהן: כשנגיע להמלצות אני אגיד איך אנחנו ממליצים להתמודד עם זה.

אורן כהן: עוד תובנות שעלו במהלך תהליך הלמידה שיש לא מעט תכניות שמופעלות וקשורות למניעת אלימות או שחלק מהמטרות שלהם זה מניעת אלימות.

אורן כהן: יש גם בעיה בסנכרון שלהם, בעיקר ברמה המקומית.

אורן כהן: כלומר אם יש בין תכניות של "עיר ללא אלימות" למדריכי מוגנות בבתי ספר, לתכניות לטיפול לילדים ונוער בסיכון שלכל אחת מהתכניות האלה יש ואריציות שונות של עיסוק במניעת אלימות או צמצום אלימות, א לא תמיד הסנכרון ברמה המקומית מספיק טוב ולכן גם השליטה של הרשות המקומית או של הגורמים המקומיים בהפעלת התכניות האלה או במקסום של התועלות שלהם לא מספיק טוב.

אורן כהן: אלה עיקרי התובנות.

מנסור עבאס: מה עם אלימות במשפחה ורצח נשים?

אורן כהן: לגבי אלימות במשפחה הייתה החלטת ממשלה ייעודית לאלימות במשפחה מינואר 2019 כיוון שהיה ניתוח לעומק של תופעת האלימות במשפחה בחברה הערבית וכבר בה הוגדר בהחלטת הממשלה שלפחות שליש מהמשאבים שיוקצו באותה החלטת המשלה צריכים להגיע לחברה הערבית, שזה כולל ההקצאה של העובדים הסוציאליים, ההקמה של המסגרות גם לאנשים וגם לגברים, המסגרות הטיפוליות.

אורן כהן: מכיוון שהעבודה הזאת מאוד טרייה, אנחנו במשרד ראש הממשלה היינו מעורבים בה, העבודה מאוד טרייה ויש החלטת ממשלה חדשה שכבר הוקצו בה משאבים וכבר נקבע התעדוף הפנימי בתוכה לחברה הערבית, לא חשבנו שנכון לפתוח את זה מחדש.

אורן כהן: במסגרת הזאת לא הסתכלנו על זה מחדש כי כמו שאמרנו, זו עבודת מטה שנעשתה ממש לא מזמן וכבר הגיעה לידי מימוש, רק צריך לראות שזה יוצא לפועל.

מנסור עבאס: לא יוצאת.

מנסור עבאס: באחת הישיבות הודגש בפנינו ש-20 מיליון שקל תקועים ולא מועברים מהאוצר למשרד הרווחה.

אורן כהן: גם הממשלה קבלה סקירה במלוא שנה להחלטה, בינואר 20 לפני ארבעה חודשים, ראש הממשלה רצה לקבל דיווח על היישום של ההחלטה.

אורן כהן: זה נכון שהיו בעיות ביישום שחלקם היו קשורות למצב של ממשלת המעבר והיעדר התקציב לשנת 2020, אז אני מקווה שעכשיו עם השינויים שקרו נראה ביצוע יותר גבוה.

אורן כהן: שם עיקר הדגש הוא לבצע את מה שהוחלט עליו.

אורן כהן: פחות חשבנו שצריך לחזור לשולחן התכנון ולתכנן את התכנית מחדש.

מנסור עבאס: נושא נוסף זה פשיעה על רקע סכסוכי קרקע, הקדשתם לזה מחשבה וזמן למידה?

אורן כהן: נושא הקרקעות בכלל והיעדר פתרונות דיור עלה באחד הגורמים לפשיעה ואלימות באופן כללי.

אורן כהן: סוגיית המשכנתאות שעלתה מאוד חזק, שהרבה פעמים אם אי אפשר לקבל משכנתא אז לוקחים את המשכנתא מהשוק האפור, אפור כהה.

אורן כהן: זו אחת הסוגיות שעלתה, אנחנו מתייחסים לזה בהמלצות, אין לנו עדיין פתרון שאנחנו יודעים לנסח כי זו בעיה מאוד מורכבת, אבל זה כן עלה כאחד הגורמים.

ג'אבר עסאקלה: עשיתם אבחנה בין אלימות בתוך הקהילה, מסיבות קהילתיות כלשהן, לבין הפשיעה.

ג'אבר עסאקלה: האם בתובנות שלכם עשיתם הפרדה כלשהי?

אורן כהן: בהמלצות שאני תכף אציג חילקנו את זה לפשיעה ואלימות.

אורן כהן: אבל ברור שיש הזנה הדדית בין התופעות.

אוסאמה סעדי: לגבי התובנות, דברת על הפשיעה המאורגנת המקצועית כמו שקראת לזה, אלה ארגוני פשיעה לפי החוק.

אורן כהן: לפי החוק לא כולם מסווגים כארגוני פשיעה והמשטרה מקפידה.

אורן כהן: חלק הם ארגוני פשיעה וחלק לא ארגוני פשיעה.

אורן כהן: הכנסנו את כולם תחת פשיעה כמקצוע.

אוסאמה סעדי: אני שואל על תופעה שהולכת ומתרחבת בחברה הערבית שאלה איומים ופגיעה בנבחרי ציבור ובמיוחד ראשי ערים.

מנסור עבאס: הוא דיבר על זה.

מנסור עבאס: ניגש להמלצות ואז יהיה לנו זמן לדיון.

אורן כהן: אני אחלק את זה לפשיעה ואלימות, למרות שברור שזו חלוקה קצת טכנית ויש הזנה ביניהם.

אורן כהן: פשיעה מחוללת אלימות ואלימות מתגלגלת לפשיעה, אבל כדי לנסות יחסית להכיל את כל התופעה ולעשות סדר.

אורן כהן: בהקשר של הטיפול בפשיעה החמורה, ההמלצות שלנו להשלים ולהרחיב את תכנית בניין הכוח המשטרתית.

אוסאמה סעדי: כמובן.

מנסור עבאס: אוקיי, בסדר.

מנסור עבאס: זה יפה.

ג'אבר עסאקלה: תקציבים למשטרה.

אורן כהן: להשלים את התכנית שלא הושלמה ואף לתגבר אותה מעבר לזה, לפי הצעת המשטרה.

מנסור עבאס: זה חשוב יותר.

מנסור עבאס: אנחנו ממילא יודעים שהתכנית עצמה לא עמדה ביעד ולא הצליחה לבלום את העלייה.

אורן כהן: זה רק סעיף אחד.

אוסאמה סעדי: אבל היה כל כך ברור שזה הסעיף הראשון.

אורן כהן: הנושא השני הוא להרחיב הרבה יותר את האכיפה המשולבת.

אורן כהן: כמו שאמרתי, הפשיעה המקצועית היא בסוף פשיעה כפרנסה, או פשיעה כדרך חיים.

אורן כהן: עלה מאוד חזק שאם מצליחים לפגוע בתועלת הכלכלית אז חלק גדול מההיגיון הפנימי של אותו מנוע נפסק וכמדינה אנחנו לא מספיק עושים שימוש בכלים של אכיפה כלכלית, גם של אכיפה על ידי רשות המיסים, גם על ידי הרשות להלבנת הון.

אורן כהן: גם אגב, שימוש בדוגמה של אכיפה תכנון ובנייה כנגד אותם גורמי פשיעה, שהרבה פעמים יש להם מפעלים כלכליים שכרוכים בעבירות בנייה.

מנסור עבאס: הבית היחידי שנהרס בכל החברה הערבית, צהלה, הוא בית של אחד - - -

אורן כהן: בסוף המדינה יודעת לעשות מבצעים של אכיפה משולבת ולרדת בכל הכלים, לא רק באמצעות משטרה.

אורן כהן: יחד עם אותם כלים כלכליים להצליח לגרום נזק כלכלי משמעותי לאותם גורמים ברמה כזו שהפשע לא ישתלם.

אורן כהן: לפי הנתונים אין מספיק שימוש בכלים האלה.

אורן כהן: דווקא באופן אבסורדי, רף הכסף גם של רשות המסים וגם הרשות להלבנת הון יש סכומים מסוימים שלרוב מעליהם הם נכנסים לפעולה.

אורן כהן: דווקא בחברה הערבית יכול להיות פושע מקצועי, עוד לא מאפיה שמגלגלת עשרות מיליונים, אבל עדיין יש שם הרבה מאוד כסף שמסתובב וצריך לתעדף ולהיכנס לתוך זה, להפעיל את רשות המסים או את הרשות להלבנת הון למרות שהסכומים יחסית נמוכים ביחס למה שאותה רשות מגדירה לעצמה בדרך כלל.

מנסור עבאס: למה הגבילו את עצמם לפי סכומים?

אורן כהן: כי זה עניין של תעדוף.

אורן כהן: אם לדוגמה רשות המסים אומרת שהיא מתעסקת עם העלמות מסים רק כשזה מעל 3 מיליון שקל ברמה הארצית, אז פה אנחנו אומרים שהפושעים האלה גורמים לנו נזק היקפי שגם אם אנחנו חושבים שמעלימים רק מיליון שקל ולא 3 מיליון שקל עדיין משתלם לנו לתעדף אותם.

אימאן ח'טיב יאסין: אולי ילכו לאנשים ויעשו משהו אחר?

אימאן ח'טיב יאסין: לא אכיפת חוק כדי למנוע את האלימות.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו רגילים לסיטואציה הזאת.

אימאן ח'טיב יאסין: אולי יתחילו לתחקר את האנשים ואת העסקים ולהתלבש על הדבר הזזה ולשכוח את העיקר.

אורן כהן: לרוב איך שזה עובד, יודעים בסוף מי הם אותם גורמי פשע.

אורן כהן: אז מה שעושים, מתכננים מבצע אכיפה משולב.

ג'אבר עסאקלה: אז פושע זעיר פטור?

אורן כהן: זה חלק מההמלצה.

אורן כהן: כל הנושא של שימוש באמצעים טכנולוגיים, מצלמות עלה מאוד חזק בסיורים שעשינו בשטח.

אורן כהן: המצב כרגע מאוד לא יעיל ולא מועיל.

אורן כהן: יש גורמים שונים שפורשים מצלמות בשטח באופן לא סינרגטי.

אורן כהן: לא כל המצלמות משדרות לאותו מקום.

אורן כהן: המשטרה הרבה פעמים בכלל לא רואה חלק מהמצלמות שחלק מהגורמים פרשו.

אורן כהן: בהקשר הזה אנחנו חייבים לייעל את השימוש ולוודא שגם אם יש מצלמות, לא משנה מי מימן אותם, כל המצלמות משדרות לאותו מקום וכולם יכולים להשתמש בתוצר של המצלמות, כולל מוקדי 106.

אורן כהן: כלומר אין הבדל במובן הזה בין מצלמה שמשרתת את 106 לסדר ציבורי או להסרת מפגעים בין מצלמה שאמורה לאכוף נגד פשיעה ואלימות.

יוסף ג'בארין: יש ישובים שהמצלמות שארגוני הפשיעה מציבים, בכמות יותר גדולה מהמצלמות שהמשטרה מציבה.

אורן כהן: גם במקומות ששמו מצלמות השימוש מאוד לא יעיל.

אורן כהן: לא אפרט כדי לא להביך אף אחד.

יוסף ג'בארין: אני מתכוון למצלמות שארגוני הפשיעה מציבים בתוך הרחובות.

משה ארבל: נקודה חשובה לגבי המצלמות שהוא הזכיר, חוק הגנת הפרטיות חל גם על מאגרי המידע בצילומים האלה.

משה ארבל: הרשות להגנת הפרטיות, אני לא יודע עד כמה היא נכנסת לתמונה של מאגרי מידע של צילומים שנמצאים בידי משפחות פשיעה או כל מיני ארגונים שהם לא ממשלתיים.

יוסף ג'בארין: זה כאילו בעל בית שמציב מצלמות לאורך הכביש שהוא גר בו.

אורן כהן: אוקיי, נבדוק את זה.

אורן כהן: בנושא הגנה על עדים, ספרו לנו על הרבה מקרים שיש פשע חמור, גובים עדות מבן אדם ולמחרת הוא חוזר ומבקש לשנות את העדות שלו כי הוא התבלבל כי הוא חשב שראה משהו ובעצם לא ראה אותו.

אורן כהן: אחד הנושאים שעלו בהקשר הזה, היום התכנית להגנת עדים היא מאוד רדיקאלית.

אורן כהן: מי שנכנס לתכנית להגנת עדים מאבד חלק גדול מחייו כמו שהוא הכיר ואנחנו צריכים למצוא פתרונות להגנת עדים שעדיין מאפשרים גביית עדויות ולמנוע לחצים של פושעים אבל הם לא כרוכים בצעדים כל כך דרמטיים, כדי לאפשר להגן גם על העדים וגם על המתלוננים.

אורן כהן: בכל הנושא של אכיפה נגד עבירות אמל"ח יש שורה שלמה של צעדים שמשרד המשפטים הציע לגבי הגברת האכיפה והענישה בהקשר של עבירות אמל"ח.

אורן כהן: כל נושא המאבק במזומן, בעיקר במזומן של גורמי הפשיעה, על כלל הכלים שיש למדינה.

אורן כהן: לגבי השפיעה שלוחצת על שלטון המקומי ומנסה לחדור לשלטון המקומי.

אורן כהן: אנחנו חושבים שצריכים לעדכן ולשפר את המענים של ההגנה על נבחרי הציבור.

אורן כהן: כמו שדובר פה, יש קושי מבחינת משרד הפנים לתת מענה מלא.

מנסור עבאס: יש פירוט מה כולל הסעיף הזה?

אורן כהן: יש הצעות של משרד הפנים, זה עוד לא מסוכם, אז אני לא יכול לפרט, אבל יש רעיונות איך לעשות את זה יותר טוב.

אורן כהן: זה לא רק נבחרי ציבור, גם פקידים, מהנדס העיר, מנכ"ל העירייה.

אורן כהן: המנגנון העירוני.

אימאן ח'טיב יאסין: כל מי שקשור למכרזים בתוך העירייה.

אורן כהן: אנחנו חושבים שאפשר לצמצם את אותו לחץ ולעשות יותר שימוש באשכולות, כלומר חלק מאותם מכרזי פיתוח להוציא ברמה אשכולית על ידי מנגנון שהוא על אזורי כדי להקטין את כמות הלחץ שאפשר להעפיל על רשות מקומית בודדת.

אימאן ח'טיב יאסין: אז במקום שיהיה אחד יהיו כולם בתוך הסיפור הזה.

אורן כהן: אנחנו חושבים שיהיה יותר קשה ללחוץ על האשכול באותם אמצעים של ירי ואיומים.

אורן כהן: זה גם כמה ראשי רשויות ובדרך כלל מחוץ לישוב.

אורן כהן: זה יוצר ריחוק שיקשה על הלחץ.

אורן כהן: או שימוש באמצעות חברות ממשלתיות או גורמים ארציים אחרים שיכולו לעשות מכרזי מסגרת ולאפשר לרשות המקומית לצרוך את השירות דרך אותו מכרז מסגרת כדי שלא תצטרך לפרסם בעצמה.

אורן כהן: כל מיני אמצעים כאלה ואחרים על מנת להרחיק את הלחץ החוצה או להסיט את הלחץ לכיוון אחר שיהיה יותר קשה ללחוץ על הגורמים המקומיים.

אורן כהן: בהקשר של אלימות ומניעת אלימות, כמו שאמרתי, אנחנו חושבים שצריכים לשים דגש מאוד גדול על שילוב בתעסוקה של גברים צעירים לאור כל הנתונים שהוזכרו קודם.

אורן כהן: גם בהגדלת המיומנויות שלהם, בין היתר לימודי עברית כי אנחנו מבינים שהיום צעיר שלא יודע עברית זה מאוד מקשה עליו להשתלב בשוק העבודה גם בתוך המגזר הערבי.

אורן כהן: סיוע והכוונה למסגרות של תעסוקה ולימודים ופיתוח תכניות ייעודיות, כשהיום אין לממשלה תכניות ייעודיות שממוקדות ספציפית לגברים ערבים צעירים.

אימאן ח'טיב יאסין: יש אבחון לגבי המאפיינים של אותה אוכלוסייה?

אורן כהן: חלק גדול מהם הם נושרים, כאלה שלא סיימו תיכון או 12 שנות לימוד.

אורן כהן: לרוב העברית ברמה נמוכה, חלקם הסתבכו עם החוק עוד לפני גיל 20.

אורן כהן: הלמ"ס עשו עבודה מקיפה ויוצאת דופן שלקחו הרבה מאגרי נתונים, גם של מרשם האוכלוסין, גם של משרד החינוך, של רשות המסים ושל המשרד לבט"פ והצליבו ביניהם כך שהיום אנחנו ידעים להגיד ברמה המספרית כמה כאלה יש.

אורן כהן: כמה גברים ערבים צעירים יש שלא משולבים באף מסגרת, לא רשומים באוניברסיטה, לא במכללה טכנולוגית, לא עובדים באופן רשמי, זאת אומרת אין להם תלוש שכר ועל אותה אוכלוסייה אנחנו ידועים להגיד איך הם מתחלקים לפי מחוזות, כמה מתוכם הסתבכו בעבר עם החוק, כמה מתוכם נשואים או לא נשואים.

אורן כהן: באופן לא מפתיע, מתוך אותם גברים ערבים צעירים שלא משולבים באף מסגרת, למעלה מ-95% מהם לא נשואים.

אורן כהן: זה הופך להיות חסם לנישואים וזה מגביר עוד יותר את התסכול ושחייבים לשחק לא לפי כללי המשחק.

אורן כהן: בהתייעצות עם הנציגים של החברה הערבית עלה שזה גיל קריטי כי אחרי גיל 18, ברגע שאותו צעיר סיים את התיכון, כל שנה שעוברת והוא לא השתלב באף מסגרת, מגדילה את הסיכוי שהוא לא ישתלב בכלל או ימצא את עצמו חייל של ארגון פשע.

אורן כהן: ככל שאתה יותר שנים מחוץ למשחק, הסיכוי לחזור למשחק הולך וקטן.

אורן כהן: אנחנו בוחנים צעדים שנוגעים לצמצום השימוש במזומן, שזו הצעה שבאה מנציג מתוך החברה.

אורן כהן: חלק מהתובנה הייתה שדווקא בגלל הצעדים שהממשלה עשתה לצמצום השימוש במזומן כמו החוק האחרון או החוקים למניעת הלבנת הון, יש היום גורמים נורמטיביים בתוך החברה הערבית שיכולים להיות תקועים עם סכומי מזומן מאוד גדולים ובעצם לא יכולים להשתמש בהם או לא יכולים להכניס אותם לתוך המערכת כי היום מי שיבוא עם סכום מזומן גדול לבנק, גם אם הוא אדם נורמטיבי, שכיר, שהבנק מכיר הרבה שנים, הבנק כנראה לא יסכים לקחת את הכסף בגלל החשיפה שזה ייצור וניהול הסיכונים ואז למעשה אותו בן אדם נאלץ להמשיך לחיות מתוך המזומן וזה כשלעצמו מחולל פשיעה.

אורן כהן: לכן אנחנו חושבים לעשות צעדים לנסות לספוג חזרה לפחות מהגורמים הנורמטיביים את המזומן לתוך המערכת.

אורן כהן: עוד בהקשר של מניעת אלימות, להרחיב את הפעילות של משרד החינוך לצמצום אלימות בבתי הספר.

אורן כהן: משרד החינוך כבר הכין תכנית, כולל יעדי תוצאה מאוד ברורים כי אנחנו עדיין רואים שהדיווח על אלימות, מהחטיבה ואילך, כי ביסודי אין הבדל בין מערכת היהודית לערבית, אבל מחטיבת הביניים רואים פתיחה, כלומר דיווחים על אלימות בבתי הספר הערבים נהיים יותר גבוהים ביחס לבתי ספר במגזר היהודי, החל מכיתה ז' ואילך.

אורן כהן: מדובר על דיווח עצמי של תלמידים, ביסודי אין הבדל ומחטיבת ביניים נפתח הבדל ובתיכון הוא עוד יותר רחב.

אורן כהן: כמו שציינתי, כל התכניות למניעת אלימות ברמת הרשות צריך לסנכרן ביניהם ולייצר מנגנון בתוך הרשות המקומית שגם יידע לנהל את התכניות וגם להפעיל או לווסת ביניהם לפי מה שהכי נכון לאותה רשות מקומית כי דברו אתנו הרבה על הגיוון בתוך החברה הערבית ולא צריך להניח שיש פתרון גנרי שנכון לכל ישוב ערבי בין אם הוא בדרום או בצפון או שייך למגזר כזה או אחר, רק צריך להשאיר גמישות או אוטונומיה לרשות המקומית להתאים את מסגרת הפתרונות.

אורן כהן: ציינתי בהתחלה שעצם העובדה שהייתה הסתכלות מקיפה על כל התופעה של כל משרדי הממשלה זה חדש ושיש תכנית שנוגעת גם בהיבטים של תעסוקה וגם בהיבטים של פשיעה וגם בשלטון מקומי זה כשלעצמו הניסיון הכי טוב והכי מקיף שאנחנו יכולים להציע יחסית למה שהיה עד היום.

אימאן ח'טיב יאסין: עם הניסיון הזה יש את העלייה הנוראית בפשיעה.

אורן כהן: משפט אחרון, עלו עוד נושאים שיש להם השפעה שניונית, שהם בעיקר קשורים לנושאים של פיתוח כלכלי, אבל יש להם השפעה עקיפה על נושא הפשיעה והאלימות, אז אנחנו לא כוללים אותם בתוך התכנית, כן נמליץ במסגרת תכנית החומש הבאה, מה שיחליף את 922, להתייחס אליהם בהרחבה.

אורן כהן: לדוגמה עלה שהעובדה שעדיין נושא אזורי התעסוקה או אזורי התעשייה בתוך הישובים הערבים לא הצליחו להבקיע בו, יש לזה השפעה עקיפה על אלימות כי זה מצמצם את אפשרויות התעסוקה של אותם צעירים ערבים ולכן מוצאים פתרונות אחרים ואנחנו נפנה את זה לשם ותהיה לזה התייחסות.

מנסור עבאס: תודה.

מנסור עבאס: יפה, אבל לא מספיק.

מנסור עבאס: נשמע את נציג האוצר ואז נפתח את הדיון לחברי הכנסת ולאורחים שלנו.

מנסור עבאס: אנחנו צריכים לקיים דיוני עומק בכל התחומים.

מנסור עבאס: הגישה החדשה של להסתכל על הנושא לא רק בממד המשטרתי אנחנו מברכים על זה, לדעתי זו גישה נכונה, אבל היא צריכה להיות מקיפה עד שתכיל את כל הגורמים ותטפל בהם.

מנסור עבאס: כשמדברים על פשיעה שקשורה לחיי בני אדם אנחנו לא נסתפק בחלקיות אחוזים, אנחנו צריכים תכנית שתמגר את הפשיעה והאלימות לחלוטין.

מנסור עבאס: מה שיישאר יהיו הדברים ה"נורמטיביים" בתחום.

מנסור עבאס: נקיים היום דיון ראשון, נתמקד בדבריו שחל אורן ונשמע את האוצר.

מנסור עבאס: חשוב לנו לדעת האם לתכנית הזו יהיה תקציב כשהתכנית תצא לפועל, או שניתקע ונשמע עוד דברים.

מנסור עבאס: בנושאים השונים נקיים דיון, למשל עם משרד החינוך, עשינו כבר ישיבה עם שמואל אבואב ונעשה שוב במסגרת הוועדה ונעשה גם עם שאר המשרדים.

מנסור עבאס: נתעמק בכל תחום ותחום.

מנסור עבאס: בנושא סכסוכי קרקע, זה נושא איום ונורא, יש המון פשיעה על הרקע הזה בחברה הערבית.

מנסור עבאס: התפקיד שלנו הוא גם לפתוח את התכנית לעוד תחומים.

מנסור עבאס: יכול להיות התכנית עצמה תטפל במספר נושאים והתכנית הכלכלית המיועדת שאנחנו מאחלים שתבוא תטפל בנושאים יותר כלכליים.

מנסור עבאס: מתן בבקשה.

מתן יגל: בוקר טוב, שמי מתן יגל ממשרד התקציבים במשרד האוצר.

מתן יגל: ראשית אומר שאנחנו במשרד האוצר כמובן חלק מכל העבודה הממשלתית הזאת.

מתן יגל: אנחנו מגיעים לישיבות, היינו בסיורים, אנחנו פוגשים את האנשים ומבינים לעומק את הבעיות ואת הדברים שהממשלה צריכה לנקוט כדי לפתור את הבעיות שאנחנו רואים לנגד עינינו.

מתן יגל: אנחנו רואים חשיבות עליונה בשילוב של החברה הערבית ביחד עם החברה היהודית, שלצערנו המצב כרגע לא מספיק טוב.

מתן יגל: ברור לנו שגם סיפור של סדר ציבורי ושל אכיפת חוק זה בסוף בסיס שבלעדיו יהיה מאוד קשה לבנות את כל הקומות של רווחה, חינוך ותעסוקה, שגם הן חשובות וצריכות להיות חלק מהתכנית.

מתן יגל: אל בסופו של דבר, ככל שיש פשיעה מאוד גבוהה, זה מקשה לבנות את הקומות הנוספות.

מתן יגל: אנחנו מכירים את הנתונים המדאיגים ורואים את אחוזי הפשיעה בחברה הערבית שהם גבוהים הרבה יותר ולכן מבחינתנו צריך להיות שם טיפול יותר משמעותי.

מתן יגל: מבחינתנו, כשקמה ממשלה וצפויה להעביר תקציב, ההמלצה שלנו כמשרד אוצר תהיה שעיקר התקציב בתחום המשטרה וביטחון הפנים צריך להיות מופנה לחברה הערבית כי בסופו של דבר שם הפערים הכי גדולים.

מתן יגל: כמובן שבסוף יש פה עניין של סדר עדיפויות של הממשלה ושל השר לביטחון פנים ושל מפכ"ל המשטרה, שיצטרכו לעשות את התעדוף הזה, כי בסוף הם אלה שמקצים את המשאבים בתוך הגוף.

מתן יגל: אבל אנחנו כמשרד אוצר רואים חשיבות עליונה להשקיע את מירב התקציבים בנושא מיגור הפשיעה בחברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: אתה מדבר על תעדוף, זה אותו תקציב שהיה רק צריכים להחליט איפה לשים?

אימאן ח'טיב יאסין: לא שמשרד האוצר מלכתחילה מייעד תקציבים לנושא?

מתן יגל: יכולים להיות כמה מנגנונים להקצאות תקציביות.

מתן יגל: מנגנון אחד יכול להיות שתהיה החלטת ממשלה, כמו למשל 922 או 1402 שבאה וקובעת לייעוד מסוים סכום מסוים ואז אם זה מה שהממשלה החליטה, זה מה שקורה.

מתן יגל: אפשרות נוספת להקצאת תקציב, בסופו של דבר במסגרת דיוני תקציב לכל שר יש סדר עדיפויות והוא מחליט איך להשקיע את המשאבים התוספתיים במשרד שלו בהתאם למה שהוא רואה לנכון.

יוסף ג'בארין: שמענו המלצות.

יוסף ג'בארין: הציפייה ממך הייתה לשמוע ממך שהתקציב יועבר ובינתיים אמרת רק דברים כלליים.

אורן כהן: לא מתן ואני קובעים בסוף כמה תקציב יועבר לאיזו תכלית.

יוסף ג'בארין: אבל אתה צריך לתת לכל אחד מהסעיפים תמחור, עלות תקציבית.

מתן יגל: נכון, זו העבודה שאנחנו עושים, אבל בסופו של דבר יש ממשלה, שרק אתמול הושבעה והממשלה צריכה לקבל החלטה על הקצאת תקציבים.

מתן יגל: אנחנו יכולים להציג עבודת מטה, להציג משמעויות.

יוסף ג'בארין: הצגתם מה העלות התקציבית של התכנית?

אורן כהן: זה עדין בשלב התמחור כי בחלק מהמקומות מפתחים תכניות חדשות שלא היו קודם.

אורן כהן: אז אם עכשיו במשרד העבודה אנחנו עובדים פיתוח תכנית ייעודית לגברים ערבים צעירים, אז כיוון שזה בפיתוח, מה תג המחיר שלו וכמה היא תעלה כל שנה, אנחנו עוד לא יודעים להגיד.

אורן כהן: גם אחר כך, האם יוקצה כל התקציב או האם נצטרך לעשות אותה באופן מלא או באופן חלקי או להתחיל בחלקי ולהתקדם למלא, לא אנחנו נחליט בסוף.

מנסור עבאס: נשמע את תמר ממשרד האוצר.

תמר כהן: היינו שותפים בישיבה אחת של הוועדה לגבי ההמלצות שניתנו לגבי חוק צמצום השימוש במזומן.

תמר כהן: קבלנו הצעה, בסוף הישיבה נאמר שנרד להצעה בפרטי פרטים כי אנחנו התנגדנו להצעה ואמרנו שצריך לבחון אותה יותר לעומק כי היא הייתה מאוד כללית.

תמר כהן: היה מדובר על הצעה שלמעשה יהיה גילוי מרצון לנושא המזומן, אבל זה היה מאוד כללי ולא ירדו לפרטים כך שאני לא יכולה להתייחס לזה בצורה רצינית.

מנסור עבאס: נחזור לנושא של הפשיעה הכלכלית והקשר להתנהלות השוק הפיננסי והמזומן והאשראי.

מנסור עבאס: חברת הכנסת אימאן ח'טיב בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: קשה להגיד בוקר טוב לכולם בבוקר כזה שתוך 24 שעות יש ארבעה הרוגים.

מנסור עבאס: נרצחים.

אימאן ח'טיב יאסין: וקשה לפתוח את הנושא בלי להתייחס למה שקרה בסוף השבוע בבית החולים עם מוסטפא יונס.

אימאן ח'טיב יאסין: בקלות אפשר לראות שהאלימות חוגגת בחברה הישראלית וספציפית בתוך החברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו כבר לא יכולים להגיד שברמה הממסדית הכול מסודר ויפה וברמה החברתית יש בעיות.

אימאן ח'טיב יאסין: אי אפשר לעשות את ההפרדה הזאת וצריך להסתכל על הדברים מהשורש שלהם.

אימאן ח'טיב יאסין: כל הכבוד שיש תכניות, שמענו את הכוונות ממשרד ראש הממשלה והאוצר, בעיני זה עדיין ברמה של כוונות.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו מדברים על זה באופן אינטנסיבי יותר משנה וחצי.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו סופרים מספרים ואני יכולה להגיד בוודאות שזה מבייש.

אימאן ח'טיב יאסין: גם כשאני נמצאת במקום הזה איזה אחריות אני לוקחת על עצמי כאשת ציבור?

אימאן ח'טיב יאסין: כחלק מאוד קטן מהמנגנון הזה, מה אני יכולה להגיד לאנשים ולחברה שלי?

אימאן ח'טיב יאסין: עוד כשהייתי בחברה, כמנהלת של מרכז הקהילתי וניסיתי לבנות בינוי קהילתי וחברתי, הייתה לי היכולת והזכות להגיד דברים.

אימאן ח'טיב יאסין: לעומת היום שאני מרגישה כבולת ידיים ולדעתי כולנו שותפים לדבר הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: הגיע הזמן לא לדבר על תעדוף אלא לדבר על תכנית ממשלתית עם תקציבים שמוקצים מראש למטרה.

אימאן ח'טיב יאסין: היום בבוקר כתבתי פוסט על כל מה שדברת עליו.

אימאן ח'טיב יאסין: בעיות תכנון ובניה, הבעיות של הקרקעות, הבעיות הכלכליות, העוני, המצוקה חברתית שיש בישובים הערבים.

אימאן ח'טיב יאסין: לכל זה יש נוסחה אחת מוצלחת.

אימאן ח'טיב יאסין: אלימות בתוך המשפחה, אלימות בתוך הקהילה, אלימות בתוך החברה בכלליותה ושגשוג של ארגוני פשע.

אימאן ח'טיב יאסין: מה יעשה האדם הפשוט?

אימאן ח'טיב יאסין: עכשיו נדבר גם על בעלי העסקים בתקופת הקורונה, שהופקרו.

אימאן ח'טיב יאסין: כל החברה הופקרה.

אימאן ח'טיב יאסין: נתנו פירורים.

אימאן ח'טיב יאסין: מה יעשו אנשים שרעבים ללחם?

אימאן ח'טיב יאסין: הם ילכו ויגנבו?

אימאן ח'טיב יאסין: אם ילכו לבנק, הבנק לא ייתן להם הלוואה כי אין להם ערבות ואין להם משכורת, אז הם ילכו ויבקשו ללוות כספים ממקורות אחרים.

אימאן ח'טיב יאסין: הבקשה ברורה, לא צריך להרחיב בזה.

אימאן ח'טיב יאסין: צריך תכנית ממשלתית ברורה שתיתן מענה כולל לכל מה שצריך.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה, אני מתנצלת שאני צריכה לצאת.

ג'אבר עסאקלה: תודה אורן על הצגת הדברים.

ג'אבר עסאקלה: שאלה שעמדה באוויר בתחילת הישיבה הייתה האם היו נציגים ערבים בתוך הוועדה ולא הייתה תשובה.

ג'אבר עסאקלה: אפשר להזמין מומחים, לא למפגש אחד אלא להיות חברים בוועדה.

ג'אבר עסאקלה: זה הלך לכיוון של אכיפה בעיקר.

ג'אבר עסאקלה: זה מאוד חשוב, נדרש ומשמעותי.

ג'אבר עסאקלה: אבל הייתי מצפה מוועדה של מנכ"לים שמזמינה מומחים לרדת לעומק הסוגיות האלה.

ג'אבר עסאקלה: השורשים הם לא המזומנים, אלה הסימפטומים, השורשים הם המצב החברתי, הכלכלי, ההשכלתי של החברה הערבית.

ג'אבר עסאקלה: אם אנחנו רוצים להתגבר על האלימות, לצד האכיפה צריכה להיות מדיניות שתרים את החברה הערבית מהמקום בו היא נמצאת בכל התחומים.

ג'אבר עסאקלה: דברו על תחום הדיור והקרקעות, זו אחת הסוגיות הכי מסובכות והכי מעוררות סכסוכים ואלימות בתוך החברה.

ג'אבר עסאקלה: אנחנו מדברים על עידוד השכלה והשכלה גבוהה, ככל שההשכלה עולה, רמת האלימות והשפיעה יורדת.

ג'אבר עסאקלה: לכן הייתי מצפה מוועדה כזו לרדת לעומקים האלה ולא להסתפק בהמלצות בכיוון האכיפה.

ג'אבר עסאקלה: לדעתי הוועדה צריכה לחזור ולחשוב מחדש, כי אנחנו עכשיו נפגשים עם חברה ערבית פצועה אחרי הקורונה.

ג'אבר עסאקלה: יותר מ-200,000 מובטלים חדשים נוספו לחברה הערבית.

ג'אבר עסאקלה: אני מקווה שלא יקרה, אבל אלפי עסקים יסגרו.

ג'אבר עסאקלה: רמת העוני והאבטלה תהיה קשה וזה רק יגביר את האלימות.

ג'אבר עסאקלה: כל זה עוד לפני הקורונה.

מנסור עבאס: נעבור לזום, ד"ר ת'אבת אבו ראס מיוזמות אברהם.

ת'אבת אבו ראס: שלום לכולם, אולה תייצג אותנו מטעם יוזמות אברהם.

מנסור עבאס: אנחנו מבקשים שתדגישי את הנקודות החסרות בתכנית או בהמלצות שהציג אורן.

מנסור עבאס: יוזמות אברהם הגישו מסמך מקיף וחשוב שנתן דגש על הנקודות החסרות.

מנסור עבאס: עד שאולה תתחבר בזום, נשמע את רידא ג'אבר.

רידא ג'אבר: אני רוצה להתייחס בבקשה לשלוש נקודות: עניין של בינוי הכוח השיטורי – האם הכוונה לחזור לאותה שיטה של פתיחת תחנות משטרה או שיש חשיבה שרמת הפשיעה, התחכום שלה הוא ברמה אחרת לגמרי וצריך כוח שיטורי ייעודי?

רידא ג'אבר: זה לא שיטור רגיל.

רידא ג'אבר: זו לא המשטרה שמפטרלת בטייבה.

רידא ג'אבר: צריך שיטור ברמה מקצועית אחרת לגמרי וגם תחכום אחר לגמרי שיתאים לרמת התחכום של ארגוני הפשיעה שיותר מתקדמים מהמשטרה.

רידא ג'אבר: החשיבה הזו צריכה להיות ממוקדת.

מנסור עבאס: על הנקודה הזו נדון עם המשרד לביטחון הפנים.

רידא ג'אבר: הבעיה שלי עם ההמלצות הספציפיות האלה לגבי הכוח השיטורי, שהן חוזרות על אותה מנטרה של שיטור רגיל.

רידא ג'אבר: מה שצריך עכשיו זה כוח שיטורי ייעודי.

רידא ג'אבר: להתביית על ארגוני הפשיעה האלה בצורה ממוקדת ולטפל בהם.

רידא ג'אבר: לדעתי עדיין לא נפל האסימון גם לוועדה וגם למשטרה, שהיא לא ברמת החשיבה של הקמת יחידות מיוחדות במשטרה, שפרושות על הגיאוגרפיה של ארגוני השפיעה והיא יכולה לטפל בהם בצורה כירורגית.

רידא ג'אבר: בלי לעשות את הדבר הזה, זה לא יתקדם.

רידא ג'אבר: דבר שני, יש לי בעיה עם הבהילות של התכנית.

רידא ג'אבר: אם מדובר בששה חודשים ורצף ההמלצות כל כך צפוי, התחושה הציבורית איך שאני מקבל אותה, שהוועדה לא מתאימה את עצמה להתפתחויות של הפשיעה, שהן מאוד משמעותיות בתוך החברה.

רידא ג'אבר: צריך מהלך יותר מהיר שיתאים לקצב של השפיעה שמתפתחת.

רידא ג'אבר: דבר שלישי זה עניין האסירים.

רידא ג'אבר: לא שמעתי שיש תכנית שיקום.

רידא ג'אבר: הפשיעה המאורגנת, אפשר לתחום אותה גם בחלק של האסירים בתוך בתי הסוהר וגם כשמשת

רידא ג'אבר: חררים מבית הסוהר.

רידא ג'אבר: לדעתי צריך להיות פה מהלך מאוד משמעותי כי בפלח האוכלוסייה הזה העברייני, אם מקבלים בצורה טובה, אנחנו יכולים להקטין לפחות ב-50% את הפשיעה החוזרת.

רידא ג'אבר: אלה שלושת הנושאים שחסרים בשלב זה בתוך ההמלצות.

אולה: תודה על הפגישה החשובה הזו.

אולה: אני אעבור בקצרה על ההמלצות שלנו בנוגע למשרדי הממשלה השונים.

מנסור עבאס: חבל לחזור על הדברים.

מנסור עבאס: אנחנו נקיים דיון עם כל אחד מהמשרדים, תתרכזי בהמלצות שהציג אורן, אלו תחומים חסרים בתכנית.

מנסור עבאס: למשל רידא הציג כרגע את הנושא של שיקום אסירים.

מנסור עבאס: נעשה ביקורת על מה ששמענו בינתיים ונמשיך ונקבע סדרת דיונים שנדון בה בכל ההיבטים השונים של התכנית.

אולה: אתייחס לנקודה הראשונה של הקמת מתחמי איחוד של שירותים מצילי חיים בישובים הערבים.

אולה: זה משהו שחסר בישובים הערבים ופוגע ישירות בביטחון האישי של התושבים.

אולה: כל הנושא של התאמת מטה 105 להגנה על קטינים ברשת לחברה הערבית.

אולה: אלו דברים שאנחנו יודעים שפוגעים בביטחון האישי ומגבירים את האלימות והפשיעה בחברה הערבית.

אולה: כל נושא הרחבת ההגנה על עדים בחברה הערבית.

אולה: בשנים 2019-2020 נרצחו עדים שהיו קשורים לתיקי רצח.

אולה: נדרשת כאן הרחבת ההגנה על עדים בחברה הערבית כי זה מעלה את שיתוף הציבור והקהילה בלחימה בפשיעה.

אולה: הקמת תחנות ונקודות משטרה בישובים הערבים.

אולה: לא ארחיב בזה.

אולה: רידא גם התייחס לזה.

אולה: כל נושא הגדלת כוח האדם המאויש לתחנות בנקודות המשטרה הקיימות.

אולה: אנחנו יודעים שהוקמו תחנות משטרה בישובים הערבים, חלק מהם נקודות שמטרה שלא מאוישות בשעות הלילה ואנחנו יודעים שמקרי האלימות והפשיעה בחברה הערבית גבוהים יותר בשעות הלילה.

אולה: נושא אזרוח המשטרה, זה מושג מאוד חשוב, שייקחו פסק זמן מהתפקיד הביטחוני של המשטרה ויעברו למשטרה אזרחית, שנותנת יותר שירות לציבור.

אולה: אלה נושאים ומושגים שלא מדברים על משהו נקודתי אלא משהו שייכנס לעומק בתוך משרדי הממשלה השונים שאחראים על תפקוד המשטרה.

אולה: הרחבת תכניות לעו"ס משטרה.

אולה: זה תפקיד מאוד חשוב בהפחתת אלימות במשפחה בתוך החברה הערבית.

אולה: עלינו להרחיב את התכנית הזאת.

אולה: להקצות משאבים לכל הישובים בחברה הערבית לעו"ס משטרה.

מנסור עבאס: הם טוענים שלא מצליחים לגייס אנשים לתפקיד.

אולה: יש דרכים, היינו בקשר ודברנו על זה.

אולה: אפשר לבנות את זה מול הפקולטות לעבודה סוציאלית, שיבטיחו תעסוקה לעובדות הסוציאליות ומוטלת עלינו אחריות לשנות את התפיסה, איך אנחנו תופסים את זה כחברה ויש גם אחריות להנהגה הערבית.

אולה: על כולנו מוטלת האחריות להשקיע יותר בהרחבת התכנית לעו"ס משטרה.

אולה: גם הרשויות המקומיות, גם מוסדות ההשכלה הגבוהה שיכוונו למקום הזה וגם עלינו כהנהגה, להגיד שזו משרה שמשרתת מאוד את הנשים הערביות שעוברות אלימות בחברה הערבית.

אולה: הגברת והגדלת מערך המצלמות מהמוקדים האזוריים.

אולה: אני אתן דוגמה, בישוב ח'ורה, ראש המועצה לשעבר ידע שזה דבר שמאוד יעזור לו בהפחתת האלימות והפשיעה בתוך הישוב שלו.

אולה: הוא פנה למשרד לביטחון פנים, קיבל 130,000 שקל שזה עבור ארבע מצלמות בכל הישוב.

אולה: מדובר בישוב מאוד גדול, אז הוא גייס כסף פילנטרופי.

אולה: אני חושבת, למה ראש רשות אמור לגייס כסף פילנטרופי בזמן שהממשלה והמדינה אמורה להשקיע בזה.

מנסור עבאס: אלו נקודות שקשורות לתפקוד של המשרד לביטחון פנים.

מנסור עבאס: למרות שאני חושב שמצלמות שקשורות ל"עיר ללא אלימות" עבר למשרד החדש של אורלי לוי אבקסיס.

אולה: לא משנה לי איפה המשרד הזה קיים ובראשות מי הוא, צריך לדרוש את הדרישות ולהעביר את ההמלצות כדי לטפל באלימות ובפשיעה.

אולה: לא משנה לי באיזה משרד זה.

אולה: צריך לשים את הנקודות עלה שולחן של כל השרים ולדרוש את הדרישות שלנו.

מנסור עבאס: תודה אולה.

מנסור עבאס: חבר הכנסת רם בן ברק בבקשה.

רם בן ברק: אין ספק שמדובר כאן בסוגיה מורכבת וצריך לומר מילה טובה למשרד ראש הממשלה שלקח על עצמו את המשימה.

רם בן ברק: יש כנראה הרבה הערות או מקומות לשיפור, אבל זו התחלה טובה.

רם בן ברק: הסוגיה מורכבת והאחריות מוטלת על חלקים גדולים, לא רק על המדינה אלא גם על החברה וצריך להבין את זה.

רם בן ברק: צריך לעשות הפרדה בין סוגים שונים של אלימות, אלימות על רקע כבוד המשפחה, סכסוכים במשפחה על ירושה, טיפול בפשיעה המאורגנת או הפשיעה הכלכלית, סכסוכים בין חמולות על רקע תוצאות בחירות כאלה ואחרות וכמובן כל מה שקשור לזה שקשה מאוד להיות ערבי במדינת ישראל ולקבל הלוואה בבנק.

רם בן ברק: זה משליך גם על דברים אחרים.

רם בן ברק: זו סוגיה מאוד מורכבת שהמדינה חייבת לקחת עליה אחריות.

רם בן ברק: אם אנחנו לא נטפל בעניין הזה טיפול שורש, אמיתי, שההמלצות האלה גם אם הן לא מלאות, ייקחו אותן ויקימו גוף שיקבל תקציבים ויטפל בכל הממדים, גם בחינוך, גם לייצר אלטרנטיבה להלוואות כספים שזה לא השוק האפור הבעייתי.

רם בן ברק: איך בבתי הספר כבר בגיל קטן להבין שסכסוכים לא פותרים באלימות, סכסוכים פותרים בבית משפט.

רם בן ברק: איך לגרום לזה שאנשי עסקים לא יצטרכו לשלם פרוטקשן.

רם בן ברק: תחשבו מה זה לפתוח היום עסק בחברה הערבית.

רם בן ברק: אתה משלם מע"מ ומיסים למדינה וחוץ מזה אתה משלם מסים למשפחה נוספת.

מנסור עבאס: אתה צריך להכניס לתכנית הכלכלית את הסעיף של תשלומי הפרוטקשן, זה חלק מהתכנית הכלכלית.

רם בן ברק: זו לא בעיה של החברה הערבית.

רם בן ברק: זו בעיה של החברה הישראלית.

רם בן ברק: אני לא חושב שצריכים שר לענייני ערבים או לעשות הבחנה בין ערבים ליהודים.

רם בן ברק: יש חברה ישראלית ואנחנו צריכים שתהיה סטנדרטיזציה בכל הנושאים.

רם בן ברק: זה צריך להיות גם בחינוך וגם בטיפול המשטרתי.

רם בן ברק: לא יכול להיות שנדע לטפל במשפחות הפשע במרכז הארץ ולא נטפל במשפחות הפשע הערביות בצפון ובדרום, כאילו זה לא נוגע לנו.

רם בן ברק: זה נוגע לכולם.

רם בן ברק: אני לא רוצה להשתמש במושגים של החברה הערבית וחברה יהודית אבל צריך להבין שמה שקורה בחברה הערבית היום יהיה בחברה היהודית מחר.

רם בן ברק: מיש אל מבין את זה לא חי בעולם הזה.

רם בן ברק: כשמבינים את חומרת הבעיה צריך להקים כאן כוח ייעודי לטיפול בפשיעה בחברה הערבית אבל שתהיה לו יכולת השפעה על כל הממדים שאמרנו.

רם בן ברק: זה מתחיל בשני מישורים: אחד, ההנהגה הערבית, למרות התרבות, ניסית להסביר לי שאני לא יכול להסתכל על זה בעיניים של אשכנזי ממושב נהלל ולהבין מה הבעיות ברהט.

רם בן ברק: אבל גם בבעיות ברהט צריך להבין שאנחנו לא יכולים לקבל את התרבות הזאת, שפותרים סכסוכים בצורה כזו.

רם בן ברק: זה צריך לבוא מההנהגה הדתית וההנהגה של ראשי העיריות ושל חברי הכנסת, לא לתת לגיטימציה לשום דבר שהוא לא על פי החוק של המדינה.

מנסור עבאס: נגיע לזה כשניפגש עם משרד החינוך ונדון בחינוך לערכים ובתרבות.

רם בן ברק: מצד שני צריך לדרוש ממדינת ישראל, ממשטרת ישראל ומהמשרד לביטחון פנים, שישתמשו בכל האמצעים שיש להם, אני מכיר את האמצעים שיש, אפשר להגיע לכל אחד.

רם בן ברק: אתה ממרר את החיים לכל משפחות הפשע כך שלא יהיה להם שווה לעסוק יותר בפשע.

מנסור עבאס: חיכיתי לזה.

מנסור עבאס: אלה לא רק המצלמות, יש עוד אמצעים שיכולים לעקוף את הנושא של עדים או חוסר עדים.

יוסף ג'בארין: שאלתי לגבי הרכב הוועדה כי לדעתי זה נושא מהותי ולא טכני.

יוסף ג'בארין: עם כל הכבוד לקשר שהוועדה עשתה עם הציבור והביקורים בשטח, אין אלטרנטיבה שנציגים אותנטיים, נציגים מקצועיים של הציבור הערבי ישבו בדיונים ויהיו שותפים לכתיבת המסקנות.

יוסף ג'בארין: לכן אני רואה את זה כפגם משמעותי בעבודת הוועדה.

יוסף ג'בארין: אני שמח שהוועדה הרחיבה את התובנות מעבר למשטרה, ענייני חינוך ורווחה אלה דברים חשובים שאני תכך אתייחס אליהם.

יוסף ג'בארין: לעניין המשטרה, שלא פיתחנו את הדיון בה, אין מה לעשות, זה הגורם האחראי על האכיפה.

יוסף ג'בארין: כשאנחנו פותחים עם נתונים של עליה יחסית לתקופה הזו, זה אומר את הכול.

יוסף ג'בארין: זה מגיע אחרי ההפגנות שעשינו ואחרי אוהל המחאה ואחרי כל הפעילות שלנו.

יוסף ג'בארין: לדעתי האצבע המאשימה עדיין מופנית קודם כל למשטרה.

יוסף ג'בארין: זה לא עניין של כמה שוטרים, זה עניין של מה הם עושים, מה המשאבים הקיימים?

יוסף ג'בארין: איך הם מתפקדים.

יוסף ג'בארין: הם יכולים להסתובב בלי ממש למלא את התפקיד.

יוסף ג'בארין: אני בא מאזור ואדי ערה, אני שומע מאנשי המשטרה שאין להם מספיק ניידות באזור.

יוסף ג'בארין: יש חלוקה בעייתית של ניידות בארץ, שתמצא יותר ניידות באזורים היהודים אם אתה משווה לאזורים בישובים הערבים.

יוסף ג'בארין: לכן עניין המשטרה והאחריות שלה וחוסר המעש הוא סוגיה מאוד חשובה.

יוסף ג'בארין: התייחסת לעניין החינוך.

יוסף ג'בארין: זו השקעה לטווח הארוך ואין ספק שזו סוגיה מאוד מקצועית ופדגוגית.

יוסף ג'בארין: לכן אני חושב שהמסקנה צריכה להיות שצריך להקים גוף של אנשי מקצוע ערבים.

יוסף ג'בארין: כפי שאתה יודע בתוך משרד החינוך אין הנהגה פדגוגית ערבית.

יוסף ג'בארין: אין.

יוסף ג'בארין: אין מזכירות פדגוגית ערבית.

יוסף ג'בארין: לכן צריך לבחור אנשי מקצוע מתאימים, שזו המומחיות שלהם, שהם יגבשו את התכניות הפדגוגיות מכיתה א' עד כיתה יב' בתחום של מיגור האלימות, חינוך לסבלנות, כבוד האחר וכדומה.

יוסף ג'בארין: זו השקעה מאוד חשובה ובינתיים היא לא מתקיימת.

יוסף ג'בארין: ענייני הרווחה, זו סוגיה תקציבית גרידא בחברה הערבית.

יוסף ג'בארין: בחברה הערבית חסרים תקנים באופן מאוד משמעותי, תקנים בתחום הרווחה.

יוסף ג'בארין: גם עובדים סוציאליים חסרים, טיפול בנערות במצוקה, טיפול בנוער בסיכון, פסיכולוגים, בבתי הספר חסרה הפונקציה של ייעוץ חינוכי.

יוסף ג'בארין: זו הפונקציה המקצועית שמטפלת בנוער בסיכון ובתלמידים בסיכון.

יוסף ג'בארין: אני מניח שאתם מכירים את הנתונים שמדברים על כך שבקרב נוער בסיכון, שזה נוער שאינו עובד ואינו לומד, שיעור הצעירים הערבים כמעט 50%.

יוסף ג'בארין: אלה נתונים של המועצה לשלום הילד.

יוסף ג'בארין: כמעט 48% מהנוער בסיכון הוא נוער ערבי בגילאי 17, 18 שאינם עובדים ואינם לומדים, אז איפה הם ילכו?

יוסף ג'בארין: בוודאי לאלימות ופשיעה.

יוסף ג'בארין: הקבוצה הזו מאוד ייחודית וזה ממשיך, כפי שאמרת, לגיל 20.

יוסף ג'בארין: יש חוסר סנכרון מחריד בטיפול בגילאים הללו.

יוסף ג'בארין: מאז פרוץ משבר הקורונה אנחנו אומרים למשרדים הממשלתיים שנוער ערבי בין 18 ל-20 לא זכאי לדמי אבטלה.

יוסף ג'בארין: זה לא ייתכן.

יוסף ג'בארין: מה יעשה הנוער הזה?

יוסף ג'בארין: מה עם הפגיעה הכלכלית?

יוסף ג'בארין: זה מורכב בחברה הערבי, אני לא שומע מישהו שלוקח את הנושא הזה ברצינות.

רם בן ברק: שיתגייס לצה"ל.

יוסף ג'בארין: זה מה שהם רוצים, אבל זה לא יקרה.

יוסף ג'בארין: שכבת הגיל הזו בין 18 ל-21, היות ובציבור היהודי הולכים לצבא, הציבור החרדי הולכים לישיבות, אין כמעט שום מסגרות טיפוליות, חינוכיות או של רווחה שמותאמות לגיל הזה בחברה הערבית.

רם בן ברק: יש במדינת ישראל נערים 18-21 שהולכים או לשירות צבאי או לישרות לאומי.

רם בן ברק: אני חושב שחלק מהתפקיד של חברי הכנסת לדאוג שהנערים האלה בין גיל 18 ל-20 ילכו לשירות לאומי, זה יפתור חלק גדול מבעיות הפרנסה ויכין אותם לחיים האמיתיים.

רם בן ברק: הצבא, מעבר לעניין הביטחוני, מכין את הנערים לחיים.

יוסף ג'בארין: זו סוגיה מורכבת שנדבר עליה אחר כך.

יוסף ג'בארין: נקודה מאוד אסטרטגית שאורן התייחס אליה, אי אפשר לטפל בסוגיית האלימות בחברה הערבית בלי לפתח את הישובים הערביים, מבלי להרחיב את תחומי השיפוט שלהם, מבלי לאפשר להם קרקע ציבורית לבניית מוסדות ציבוריים.

יוסף ג'בארין: בהרבה ישובים ערבים אין כמעט קרקע לשטח ציבור ולמוסדות ציבור.

יוסף ג'בארין: דברת על אזורי תעשייה.

יוסף ג'בארין: אתה נציג של משרד ראש הממשלה מדבר על הצורך באזורי תעשייה.

יוסף ג'בארין: בשטח הולכים ומצמצמים אותם ופוגעים בתכניות לאזורי תעשייה.

יוסף ג'בארין: לכן אני מדבר על הסיכום, על המילים היפות בעניין הצורך של מה צריך לעשות, כשבשטח קורים דברים הפוכים.

מנסור עבאס: תודה לך.

מנסור עבאס: נשמע את ענבר מעמותת "פנימה" יש לה תכנית שלמה למיגור הפשיעה והאלימות בחברה הערבית ויש לה הצעות מעניינות.

ענבר הרוש גיטי: אני לא אתייחס לסוגיות שקשורות בשלב של אכיפה ובכל הנושא של השיטור.

ענבר הרוש גיטי: אני אגיד שמנקודת המבט שלנו הסיפור של אלימות בחברה הערבית, עצם זה שאנחנו קוראים לזה אלימות בחברה הערבית ולא אלימות בחברה הישראלית, מבחינתנו זה חלק מהמניעה, זו בעיה של החברה הישראלית וצריך להתייחס אליה כך.

ענבר הרוש גיטי: גם בחברה היהודית יש אלימות וכרגע יש שיעור מאוד גבוה של אלימות בחברה הערבית.

ענבר הרוש גיטי: הנתון שצריך בעינינו להדאיג את כולנו במיוחד הוא לא כמה צעירים ערביים משולבים בתעסוקה, אלא כמה צעירים ערביים נמצאים במצב של חוסר מעש.

ענבר הרוש גיטי: אנחנו יודעים שהנתון הזה מדבר על משהו כמו 37% מהבנים הערבים בגילאי 18 עד 24, שזה נתון מאוד בעייתי ובוודאי בקורלציה מאוד גדולה עם נטייה להשתלב בתהליכים של אלימות ופשיעה.

ענבר הרוש גיטי: הדיון התחיל להתפתח למקום שהוא המקום ההגיוני ביותר שצריך להגיע אליו וזו השאלה מה עושה צעירה ערביה בגיל 18 בחברה הישראלית.

ענבר הרוש גיטי: עשינו מחקר מאוד ארוך על הסוגיה ומה שמצאנו, בוודאי היום ובוודאי כשמערכות החינוך שלנו נראות לא טוב, בוודאי שלא בחברה הערבית.

ענבר הרוש גיטי: השלב הזה של מגיל 18 עד גיל 22, 23, 24 הפך להיות שלב אקוטי בהתבגרות המתמשכת של הצעירים בישראל.

ענבר הרוש גיטי: בלי שיש משהו מאורגן מסודר ושיטתי שקורה בתקופה הזו, מאוד קשה לצעירים גם לרכוש מיומנויות, גם להשתלב באקדמיה בצורה משמעותית, תסתכלו על אחוזי הנשירה המאוד גדולים וגם אחר כך להשתלב בהשכלה.

ענבר הרוש גיטי: כל הדברים האלה מאוד מעודדים תהליכים של השתלבות בפשיעה ואלימות.

ענבר הרוש גיטי: לכן החברה הישראלית והמנהיגות הערבית בפרט חייבת לשאול את עצמה איך אנחנו מתמודדים עם השלב הזה.

ענבר הרוש גיטי: ההתמודדות עם השלב הזה בחברה היהודית מאוד ברור, הולכים לצבא או שהולכים לשירות לאומי.

ענבר הרוש גיטי: השירות הלאומי בחברה הערבית הוא נושא מורכב כמו שאמרו כאן והוא מורכב בצדק רב.

ענבר הרוש גיטי: מבחינת המנהיגות הערבית קרו המון טעויות בנושא של שירות לאומי והיום מנהיגות הערבית לא נמצאת במצב נוח עם הרעיון של צעירים שילכו להתנדב בתוך המסגרות הקיימות.

ענבר הרוש גיטי: אנחנו אומרים, בצדק רב, הגיע הזמן לבנות מחדש את המסגרות כדי לייצר מהלך של התנדבות.

ענבר הרוש גיטי: בהתנדבות הזאת, תראו כמה ערכים יהיו לה: חסרות ידיים עובדות בכפרים ובישובים הערבים.

ענבר הרוש גיטי: השירותים החברתיים על הפנים, כל הזמן מדברים על עו"סים של משטרה וכו'.

ענבר הרוש גיטי: השיטור הקהילתי בפער מאוד גדול.

ענבר הרוש גיטי: אם נעשה מהלך משמעותי ואנחנו מדברים על עשרות אלפים של צעירים וצעירות ונבנה ביחד פלטפורמה להתנדבות שיש בה גם הכשרה, גם הקניית השפה גם השתלבות בתפקידים משמעותיים של התנדבות בתוך הכפר ומחוץ לכפר, בתוך הערים ובמקומות מרכזיים יותר, נפתור הרבה בעיות במכה אחת.

ענבר הרוש גיטי: אנחנו מאוד מאמינים בזה ונשמח להגיש לוועדה חומרים, תכניות כדי להדגים את העניין.

מנסור עבאס: תודה לך ענבר.

מנסור עבאס: חבר הכנסת אוסאמה סעדי ואחריו אנדרי קוז'ינוב.

אוסאמה סעדי: בוקר טוב לכולם.

אוסאמה סעדי: הוועדה הזו דנה בנושא שהוא כל כך חשוב ומהותי ואנחנו עדים כל בוקר וערב לחשיבותה של הוועדה והדיונים האלה.

אוסאמה סעדי: התבשרנו על רצח סאלח ג'ורבאן מג'סר א-זרקא ואתמול עבד אל רחים בן 60 מקלאנסווה ובתוך שבוע ארבעה נרצחים.

אוסאמה סעדי: המספרים האלה אומרים את הכול.

אוסאמה סעדי: כשיצאנו למאבק הזה בשנה שעברה, אחרי הרצח המשולש במג'דל אל כרום, ביקשנו שתהיה תכנית ממשלתית עם לוח זמנים, עם תכנית פעולה.

אוסאמה סעדי: מה שאני שומע היום מדאיג אותי מאוד.

אוסאמה סעדי: אנחנו מכירים את כל התובנות בעל פה.

אוסאמה סעדי: חייכנו חיוך מר לגבי ההמלצות כי אומרים את אותם דברים.

אוסאמה סעדי: משטרת ישראל, יש לה את כל היכולות והאמצעים למגר את התופעה של פשיעה מאורגנת.

אוסאמה סעדי: אסור להשתמש במונח פשיעה מקצועית כי זה נותן כבוד למקצוע, זו פשיעה מאורגנת.

אוסאמה סעדי: חשבתי שההמלצה הראשונה של הוועדה תהיה לבקש למגר את התופעה של הפשיעה המאורגנת.

אוסאמה סעדי: אמר חבר הכנסת רם בצדק היינו עדים למיגור משפחות הפשע בתל אביב ובנהריה ובנתניה.

אוסאמה סעדי: פרקו אותם כי התקבלה החלטה שמתלבשים על זה ופרקו את זה.

אוסאמה סעדי: זו צריכה להיות הדרישה הראשונה.

מנסור עבאס: נסכם שהדיון הראשון שנעשה אחרי הדיון הזה הוא על החלק של המשטרה וביטחון פנים.

מנסור עבאס: אחרי זה משרד חינוך וכן הלאה.

אוסאמה סעדי: נקודה שנייה, יש בעיה בכל העניין של ההרתעה.

אוסאמה סעדי: ברגע שאתה לא תופס ולא מפענח את כל העבירות האלה וכל הפשעים האלה, זה ממשיך.

אוסאמה סעדי: העלינו את זה גם בפני מבקר המדינה וגם בפניה משטרה, שרמת הפענוח של הפשעים בחברה הערבית היא נמוכה לאין שיעור.

ג'אבר עסאקלה: שני מקרים של פענוח והגשת כתב אישום מתוך 58.

אוסאמה סעדי: זה אומר שצריך להשקיע במשטרה.

אוסאמה סעדי: הייתי בכמה ישובים שהמשטרה מפטרלת ומחלקת דוחות תנועה.

אוסאמה סעדי: האנשים שואלים, את זה אנחנו רוצים?

אוסאמה סעדי: לכן אני חושב שכשלוקחים בחשבון את השורשים ואת מקור הבעיה שזה העוני האבטלה וסכסוכים על הקרקעות הפשיעה חוגגת ומוצאת אדמה פורייה להתרחבות.

אוסאמה סעדי: צריך להשקיע הרבה מאוד כספים במיגור התופעה עצמה של השפיעה.

אנדרי קוז'ינוב: דברת על המשטרה שמחלקת דוחות, אתם בוודאי מכירים את התיאוריה של "החלונות השבורים".

אנדרי קוז'ינוב: זה בדיוק הסיפור, הנוכחות.

אנדרי קוז'ינוב: גם דוחות תנועה זה דבר חשוב לצורך העניין, במקרה הספציפי הזה, לא בא כביקורת, אבל כחלק מהיישום של התיאוריה של "החלונות השבורים" שהוכיחה את עצמה, זה דבר שהוא נכון.

אנדרי קוז'ינוב: לגבי פענוח של הרצח, יכול להיות שאגיד דבר לא פופולרי, אני מכיר לצערי משנות ה-90 בברית המועצות את תרבות הרחוב העבריינית.

אנדרי קוז'ינוב: יש תרבות של השתקה שנובעת מחוסר שיתוף פעולה עם המשטרה, כי בעצם יש תהליך של הירואיזציה של אותם עבריינים במרחב הציבורי.

אנדרי קוז'ינוב: אני לא יודע אם על החברה הערבית זה עובר אותו דבר, אני מעריך שכן.

אנדרי קוז'ינוב: בכל הגילאים האלה בין 16 ל-20 בתרבויות העברייניות, יש מנהיג רחוב דומיננטי, עוצמתי, זה הופך להיות חלק מעניין תרבותי.

אנדרי קוז'ינוב: כאן, דווקא החברה האזרחית יכולה להשפיע, כי אנחנו לא יודעים מה קורה בתקשורת או מה קורה ברשתות, עד כמה הדבר הזה מקבל ביטוי הירואי?

אנדרי קוז'ינוב: אותו עבריין שמוביל את הצעירים והוא המרכז בחבורה.

אנדרי קוז'ינוב: זה לפתחה של החברה האזרחית, עד כמה הדבר הזה מקבל ביטוי ועד כמה נלחמים בו בכלים אזרחיים ולאו דווקא בכלים של אכיפה, כי אנחנו מדברים במוזגים מאוד כוחניים של אכיפה, משטרה.

אנדרי קוז'ינוב: הכול טוב ויפה אבל השאלה איפה החברה האזרחית משתלבת פה.

אנדרי קוז'ינוב: מבחינת השאלות לאורן, כשדברת על הקניית השפה העברית, יש לי הערה, עד כמה שאני מכיר, המערך הנגיש היחיד כרגע ללימודי השפה זה מערך האולפנים של משרד הקליטה והוא לא מערך יעיל.

אנדרי קוז'ינוב: העולים שמגיעים ולומדים חצי שנה יוצאים ללא כלים בסיסיים בעברית, אולי כמה משפטים אבל לא יודעים לנהל את החיים בעברית.

אנדרי קוז'ינוב: אז אולי כחלק מתכנית הקניית השפה לחשוב על מהלך משולב.

אנדרי קוז'ינוב: מצד אחד מערך של חינוך טכנולוגי מתקדם, אני לא מדבר על תפקידי נגרות וחשמלאות, אלא קורסים מקוונים, מכללות וירטואליות שמקנות ידע טכנולוגי היי-טקיסטי.

אנדרי קוז'ינוב: לרתום את חברות ההי-טק שישמחו להיכנס ולהעביר את הידע הזה, גם לגייס כוח אדם עתידי וגם להכשיר אותו בעלויות אפס וגם כלימוד שפה בשיטות חדשות ויש מספיק שיטות חדשות.

אנדרי קוז'ינוב: להכניס את זה כאפשרות לא כהנחתה מלמעלה של אולפן ברשות המקומית כי בעיני זה לא יעבוד.

אנדרי קוז'ינוב: לגבי השוק האפור, אני אשמח להעלות רעיון, שהוא עדין לא אפוי מספיק, אבל יש מה שנקרא ערבות חברתית.

אנדרי קוז'ינוב: לעשות מעין קרן כספית בכל רשות מקומית, שכל תושב ישקיע בה ויוכל לבקש סיוע אם הוא נזקק.

אנדרי קוז'ינוב: זאת לא קרן של המדינה או הממשלה, זו קרן חברתית של אותם תושבים של אותו ישוב.

מנסור עבאס: יש בהודו בנק חברתי לעניים.

מנסור עבאס: בקשנו גם שהביטוח הלאומי יעמיד הלוואות למשפחות נזקקות.

מנסור עבאס: כשדברת, חשבתי שבשנות ה-90 עם העלייה הרוסית שמענו ודברו על המאפיה הרוסית.

מנסור עבאס: איפה זה נעלם?

אנדרי קוז'ינוב: זה לא היה.

אנדרי קוז'ינוב: היו כמה עבריינים שלא הצליחו להנחיל את התרבות העבריינית של רוסיה של שנות ה-90.

אנדרי קוז'ינוב: ברוסיה של שנות ה-90 בכל שכונה היה ארגון פשע, שהשתלט על השכונה, גייס צעירים ובנה מערכי נאמנות שלא היית יכול לעבור מרחוב לרחוב בלי שיתנפלו עליך החבר'ה מאותו רחוב.

מנסור עבאס: אנחנו בדרך לשם.

אנדרי קוז'ינוב: בארץ לא הצליחו להנחיל את זה לשמחתי, אבל היה מאמץ משותף גם של כלים כלכליים, של אכיפה כלכלית כנגד אותם ארגוני השפיעה, גם שבירה של אותו קשר שתיקה מול אותם צעירים, שילוב של הצעירים במערכי המדינה וגם השכלה גבוה.

אנדרי קוז'ינוב: אין דרך אחרת.

מנסור עבאס: תודה חבר הכנסת קוזי'ינוב.

מנסור עבאס: נשמע את רונית זר מהמשטרה בבקשה.

רונית זר: שמי רונית משירות בתי הסוהר.

רונית זר: רציתי לספר על התהליכים שנעשים בין כתלי הכלא כי מאוד מעניין לדעת כשמדברים על מוטיבציה של אותה אוכלוסייה, על הירתמות ועל כניסה למסגרות.

מנסור עבאס: נשמע על כך בקצרה כי נקבע מאוחר יותר דיון עם שירות בתי הסוהר והמשרד לביטחון הפנים.

רונית זר: אני אדבר על משהו שבעיני יכול ללמד על מה שצריך לעשות אתם בחוץ.

רונית זר: היום למעלה מ-70% מהתלמידים בכיתות השכלת יסוד הם מהמגזר הערבי.

רונית זר: הם לומדים השכלת יסוד, רוצים ללמוד 10 ו-12 שנות לימוד ורוצים להתקדם.

רונית זר: במסגרות של טיפול, למעלה ממחצית מהמטופלים במחלקות ובמסגרות היהודיות הם מהמגזר הערבי.

רונית זר: אותו דבר בהכשרה מקצועית ובכל מסגרות התעסוקה.

רונית זר: אנחנו מזהים פער בשחרור שלהם החוצה לקהילה.

רונית זר: השנה עבדנו הרבה על חיזוק הקשר עם הקהילה.

רונית זר: הזמנו ראשי ערים מהצפון ומהדרום מתוך רצון לעשות את החיבור.

רונית זר: כי אנחנו מבינים שאנחנו עושים אתם פה תהליך מאוד משמעותי אבל חסרה בעיני הקליטה שלהם בתוך הקהילה.

רונית זר: לדעתי שם צריך לשים את הדגש, לפחות לגבי אוכלוסייה שעשתה תהליך, כן לסייע לה להיקלט, כן לסייע לה להמשיך את התהליך שהתחילה בו אצלנו.

רונית זר: אני אשמח לפרט את זה במסגרת אחרת.

מנסור עבאס: תודה.

מנסור עבאס: נשמע את מחמוד נאסר, נציג הרשויות המקומיות הערביות.

מנסור עבאס: נבחר על ידי ועד הרשויות כדי לנהל מטעמם את המאבק בפשיעה ובאלימות.

מנסור עבאס: הוא חשוב במאמץ שלנו וחשוב לשמוע אותו.

מחמוד נאסר: אתייחס בקצרה להמלצות שהועלו.

מחמוד נאסר: מי שציפה מהוועדה הזאת להמציא את הגלגל מחדש, יתאכזב.

מחמוד נאסר: ההמלצות והתובנות הן חשובות, אבל חשוב יותר שניתן יהיה לתרגם אותם לתכניות אופרטיביות בכל תחום ותחום.

מחמוד נאסר: מה שהציע היושב-ראש בקשר למפגש עם המשרדים, אני רוצה שיהיה מפגש עם המשרדים השונים כדי להתחיל להיכנס לעומק ההמלצות ולפרט את ההמלצות האלה לתכניות יותר אופרטיביות.

מחמוד נאסר: נשמח לתרום את חלקנו בקטע הזה.

מחמוד נאסר: חסרה לי ההמלצה בכל מה שקשור לאכיפה מעבר לפעילות המשטרה.

מחמוד נאסר: עניין הפרקליטות ובתי המשפט.

מחמוד נאסר: חלק מהעבודה שעושה המשטרה כן נעשית, אבל היא נעצרת בשלב מאוחר יותר שם או שהענישה לא חמורה מספיק, לא מגיעה בזמן, נמשכת הרבה זמן וכוח ההתרעה מתפספס.

מחמוד נאסר: לדעתי חשוב להמליץ על קיום שיח עם הפרקליטות והתביעה כדי לזרז תהליכים ולהחמיר את הענישה כדי להגיע לעבריינים ולהעניש אותם.

מחמוד נאסר: נקודה אחרונה בקשר לעניין של הרשויות המקומיות.

מחמוד נאסר: שמעתם שהיום הושהתה שביתה של ראשי הרשויות שנמשכה יותר מעשרה ימים בגלל המצב הכלכלי שנוצר מהקורונה.

מחמוד נאסר: מי שמצפה שיהיו לתכניות האלה מקורות תקציביים בתוך הרשויות המקומיות, טועה.

מחמוד נאסר: המצב הכלכלי מאוד קשה, התייחסו לאלימות של החברה הערבית, אבל אם נתייחס לאלימות באופן כללי, כחלק מהחברה הישראלית, שיכולה להשפיע על החברה הישראלית, אז אני מבקש מכל חברי הכנסת, לא רק מהרשימה המשותפת, כל חברי הכנסת שאכפת להם ללחוץ על הממשלה החדשה.

מחמוד נאסר: אני לא יודע אם נספיק ב-2020 יכול להיות שזה יכנס לתקציב 2021, אבל בכל זאת להתחיל ללחוץ על הממשלה כמו שקרה ב-922 כדי לתרגם את התובנות שהן בחלקן חשובות, לתרגם אותן לתכניות אופרטיביות כי זה הזמן של העבודה שלנו כראשי רשויות, נציגי ציבור, עמותות והחברה האזרחית וגם של חברי כנסת שאכפת להם מהנושא, ללחוץ על הממשלה החדשה שנכנסת לתרגם את ההמלצות האלה לתכניות.

מנסור עבאס: איתן הורן, סמנכ"ל אסטרטגיה משרד לביטחון הפנים בבקשה.

איתן הורן: היינו מעורבים בעבודה, התובנות והסוגיות המהותיות ברורות.

איתן הורן: אנחנו ניכנס לזה לעומק בדיון הייעודי אבל רק אחדד שיש לנו תכנית רב שנתית שאני חושב שלא באה לידי ביטוי בדיונים.

איתן הורן: התכנית היא לא רק הקמה של תחנות ובניינים.

איתן הורן: מאחורי התחנות יש מכלול שלם של הפעלות ופעילויות שהם מעל רמת התחנה, הקמה של יחידות ללחימה בפשיעה כדי לטפל בתווך הזה של כנופיו הפשע.

איתן הורן: יש פעילות ברמת הרמזור של הקצאה של יכולות ארציות אח"מיות חקירתיות, כוחות משימה.

איתן הורן: במעלה הדרך כחלק מהדיונים גם התחלנו לטפל ולתעדף בתוך המשטרה.

איתן הורן: יציגו בדיון הייעודי את השולחנות העגולים, יעדים של תקיפה כלכלית.

איתן הורן: לגבי המאמץ האזרחי, אמנם עכשיו עם הקמת הממשלה יש תהליך של הפרדה של אלמנטים מהרשות לביטחון קהילתי למשרד החדש, אבל אני אציין שכמו שנאמר בדיון הקודם לעניין המצלמות, אנחנו בתהליך של הקמת מוקדים אזוריים.

איתן הורן: אתמול היה עוד פורום של שולחנות עגולים יחד עם משרדי הממשלה, יחד עם גורמים רלוונטיים שמציבים מצלמות בכדי לייצר פיילוט למול אשכולות אזוריים של משרד הפנים.

איתן הורן: הכיוון הוא שהפיילוט הראשון יהיה בחברה הערבית ונשמח להציג את זה לוועדה.

ג'אבר עסאקלה: אני מבקש שאורן ואנשי משרד הביטחון ישמעו את הדברים שיש לי להגיד.

ג'אבר עסאקלה: אי אפשר להתייחס כאילו יש אזרחים ויש משטרה ועכשיו הכול בסדר.

ג'אבר עסאקלה: יש זיכרון קולקטיבי, יש היסטוריה.

ג'אבר עסאקלה: חוסר האמון בין האזרחים הערבים למשטרה הוא בעיני, שאני מבוגר וסבלתי מיחס המשטרה הרבה שנים, אני אומר שאי אפשר למחוק את זה ולהגיד עכשיו כולם ביחד.

ג'אבר עסאקלה: המשטרה צריכה לפעול לבניית האמון שלה בעיני הציבור הערבי.

ג'אבר עסאקלה: מצד שני, אם היא רוצה באמת לפעול נגד ארגוני השפיעה, היא לא יכולה בו זמנית גם להפעיל מודיעין ואנשים שיפעלו למענה בתוך ארגוני הפשע, אנשים רואים את זה.

ג'אבר עסאקלה: אם יהיה זמן אני יכול לספר סיפורים אמיתיים על אנשים שהם חלק מהפשיעה וחלק מהאלימות, כשאתה מגיע למשטרה אתה מגלה שהבחור מודיע של המשטרה והם מגנים עליו.

ג'אבר עסאקלה: לכן ההיסטוריה הזאת צריכה מתי שהוא להיחקר ולשים את הנקודות במקום הנכון.

ג'אבר עסאקלה: דבר שני, לדעתי אנחנו נותנים משקל רב ביותר לעניין השליטה בעברית.

ג'אבר עסאקלה: לדעתי זה חשוב ומשמעותי, אם יש לי משאבים מוגבלים, הייתי משקיע אותם בדבר חשוב אחר, כל עניין ההתנדבות והמחויבות.

ג'אבר עסאקלה: זה לא יהיה שירות לאומי ולא הגלגול החדש של שירות אזרחי, אני בא מהחברה האזרחית, בנינו תכניות התנדבות, יש מודלים לתכניות התנדבות, הבעיה של הממשלה עם התכניות האלה שהתכניות האלה מחנכות לזהות.

ג'אבר עסאקלה: גם לזהות לאומית.

ג'אבר עסאקלה: זה טאבו, אי אפשר אחרת.

ג'אבר עסאקלה: אם תכנית של חברה אזרחית מחנכת לזהות לאומית, גמרנו, אין לה שום סיכוי.

ג'אבר עסאקלה: אני חושב שהגיע הזמן למסור את עניין ההתנדבות לרשויות המקומיות ולחברה האזרחית הערבית שתיתן את כתנים ותוביל את התכניות האלה.

אולה: אני אשמח לשלוח לך נייר עמדה בנושא ההתנדבות הקהילתית.

אולה: זה מודל שמופעל על ידי הרשויות המקומיות.

ענבר הרוש גיטי: גם אנחנו נשמח לשלוח.

מנסור עבאס: אנחנו היום דנים בתכנית מההיבט של משרד ראש הממשלה.

מנסור עבאס: קודם על אנחנו רוצים לדעת לוח זמנים.

מנסור עבאס: מתי צפוי שנראה שהתכנית מגובשת ומוצגת בפני הממשלה?

מנסור עבאס: האם יש הנחיות מיוחדות בנושא הזה של ראש הממשלה או של הממשלה עצמה?

מנסור עבאס: מה היקף התכנית?

מנסור עבאס: דבר שני, הדרישות שלנו משרד ראש הממשלה הם שאנחנו רוצים שהתכנית תקיף את הכול.

מנסור עבאס: נושאים שהזנחתם, שכחתם, לא התייחסתם אליהם חייבים להיות שם, אפילו אם הפתרון נמצא במקום אחר לגמרי.

מנסור עבאס: אנחנו חייבים לראות שיש מסמך אחד שיש בו התייחסות לכל האלמנטים של תכנית מקיפה למיגור הפשיעה והאלימות.

אורן כהן: לגבי מתי הממשלה תדון, כיוון שהיא רק קמה אתמול אז אני עדיין לא יודע להתייחס מתי זה יגיע להבשלה מלאה.

אורן כהן: גם כמו שמתן אמר, מבחינת התקציב שיוקצה לזה זה יוחלט על ידי הדרג הנבחר.

אורן כהן: אבל אנחנו בהחלט פועלים להשלים את עבודת המטה גם בהיבט של תג מחיר לכל אחד מהרכיבים והגדרת מדדי התוצאה מול כל אחד מהמשרדים.

אורן כהן: אני מניח שמכיוון שאמרת שיהיו דיונים פר נושא, נוכל להציג את זה בכל פעם.

אורן כהן: שתי נקודות שרציתי להתייחס אליהן:

אורן כהן: לגבי שיקום אסירים שכחתי לציין את זה בהחלטה, אבל זה בוודאי חלק מההמלצות בשני ההיבטים.

אורן כהן: גם בהיבט של העברת המקל בין הכליאה לקהילה.

אורן כהן: היום יש מצב אבסורדי שדווקא מי שנמצא בכלא ומרצה את מלוא העונש כשהוא משתחרר אין לו ליווי של הרשות לשיקום האסיר.

אורן כהן: גם בהקשר של תחליפים לכליאה כי יש תובנה שעלתה חזק מהשטח שבחור צעיר שזו העבירה הראשונה שלו ויקבל עונש של 15 חודשי מאסר וייכנס לכלא רוב הסיכויים שהוא יצא עבריין יוצא משוכלל ממה שהוא נכנס.

אורן כהן: במקרים האלה לא בטוח שהדבר הנכון זו הכליאה, אלא למצוא חלופות של שיקום וכניסה למסגרות יותר חיוביות.

אורן כהן: הערה אחרונה לגבי הנתונים שנאמרו בהקשר של חוסר המעש בקרב הצעירים.

אורן כהן: דווקא בגלל שנזרקים הרבה מספרים עשינו עבודה מאוד יסודית על נתונים מנהליים.

אורן כהן: זה נתוני אמת לא השערה, סקר או מחר, אלא זה ודאי.

אורן כהן: אני יכול להגיד ששיעור חוסר המעש בגילאים של 18-24 בקרב גברים זה כ-20%, בקרב נשים זה יותר גבוה כ-35%, אבל קרוב למחציתן נשואות בגילאים האלה.

אורן כהן: בכל אופן זה לא 37% כמו שנאמר או מספרים אחרים שעלו.

מנסור עבאס: אורן, אני מבקש מסמך, גם מסמך ביניים, כדי שנוכל להחזיר לכם הערות כתובות.

מנסור עבאס: אנחנו נקבע סדרת ישיבות ונשמח שתהיה חלק מכל הישיבות.

מנסור עבאס: נתחיל עם המשרד לביטחון פנים, חינוך ונמשיך הלאה.

מנסור עבאס: אנחנו נגבש מסמך בשם הוועדה, בשיתוף עם החברה האזרחית וראשי הרשויות, שנוכל להשפיע על התוצר הסופי של ועדת המנכ"לים לפני שנגיע לסיכום.

מנסור עבאס: אנחנו מקווים שבסופו של דבר תהיה החלטת ממשלה, זה היעד שלנו, שבתוכה תהיה תכנית מתוקצבת ואיך אפשר יהיה לנהל את הכול ולבקר את הכול.

רם בן ברק: אתה צריך לבקש פגישה עם השר לביטחון פנים המיועד.

רם בן ברק: לבקש פגישה ולהציג לו את הבעיות כדי שידע על היום הראשון את הבעיות.

מנסור עבאס: כבר קבענו אתו.

מנסור עבאס: אני לא אסכם את הדיון במובן של העלאת דרישות, נישאר בתוך הדיון עצמו ונמשיך מכאן הלאה.

מנסור עבאס: תודה לכולם הישיבה נעולה.