הוועדה המיוחדת לדיון בהצעת חוק יסוד: הממשלה (תיקון - ממשלת חילופים) (פ/280/23), כנסת 23, פרוטוקול מספר 7, 2020-05-06 00:15

איתן גינזבורג: אני פותח את ישיבת הוועדה.

איתן גינזבורג: תיכף נצלול לתוך האירוע, אבל בטרם נתחיל את האירוע – ותיכף יגיעו היועצים המשפטיים – אנחנו רוצים להציג בפניכם משהו שהוא מחוץ לסיפור החוקי משהו שמגיע בתור הסכמה.

איתן גינזבורג: מיקי לוי דיבר עם עפר שלח.

מכלוף מיקי זוהר: מיקי זוהר.

איתן גינזבורג: מיקי זוהר.

איתן גינזבורג: בבקשה, מיקי זוהר.

מכלוף מיקי זוהר: תודה.

מכלוף מיקי זוהר: אמרתי, שאם אתה כבר מתבלבל, אז מיקי כהן, לא מיקי לוי.

איתן גינזבורג: כשאני קראתי למיקי לוי מיקי זוהר, הוא אמר שהוא חתך ורידים.

עפר שלח: אתה יודע מי זה היה מיקי כהן?

עפר שלח: הוא היה גנגסטר גדול בזמנו, מתאים לך.

מכלוף מיקי זוהר: אני יודע, זה היה אחד העבריינים הגדולים בארצות הברית.

מכלוף מיקי זוהר: כשראש הממשלה התקשר אלי, הוא אמר לי: מיקי?

מכלוף מיקי זוהר: אמרתי לו: מיקי כהן.

מכלוף מיקי זוהר: הוא אמר לי: אוי, אני לא יודע מה קרה לי, אבל נראה לי שעלה לי השם מיקי כהן, כי אני יודע שהוא גנגסטר גדול.

מכלוף מיקי זוהר: אבל הוא אמר לי: אתה יודע מי היה בנג'מין סיגל?

עפר שלח: זה שהקים את לאס וגאס.

מכלוף מיקי זוהר: יפה מאוד.

איתן גינזבורג: מתאים לך פיקס.

מכלוף מיקי זוהר: אז הכול בסדר.

מכלוף מיקי זוהר: חברים, הגענו לסיכום, שהוא בעיניי סביר, שאנחנו נקיים הלילה את הדיון בוועדה המיוחדת.

מכלוף מיקי זוהר: האופוזיציה תוכל לנמק הסתייגויות כאוות נפשה, ותוכל גם לבקש להצביע בעניין ההסתייגויות.

מכלוף מיקי זוהר: הקואליציה תעשה כל מאמץ להפיל אותן, ובסופו של דבר יצטברו מספר הסתייגויות ככל שיצטברו, בהתאם לרצון האופוזיציה.

מכלוף מיקי זוהר: זה אומר שחברי הוועדה יצטרכו לבלות פה שעות ארוכות, עד אשר הדיון הזה יסתיים.

מכלוף מיקי זוהר: מה שיקרה זה שלקראת השעה 8:00-7:30 בבוקר לכל המאוחר יסתיימו ההסתייגויות, ואז יתחילו ההצבעות על החוק.

מכלוף מיקי זוהר: זאת אומרת, עד 8:00 בבוקר יהיו נימוקים והצבעות, נימוקים והצבעות פה בוועדה.

שלמה קרעי: לא, אני חושב שלא חייבים נימוקים, צריך לשאול את הייעוץ המשפטי.

מכלוף מיקי זוהר: לא לא, יהיו נימוקים.

שלמה קרעי: מה זה יהיו?

שלמה קרעי: מיקי, אנחנו צריכים להיות פה גם מחר כל היום - - -

אוסאמה סעדי: אם יש הסכמות, מה אתה רוצה?

אוסאמה סעדי: זה גובר על התקנות.

שלמה קרעי: תשאלו את הייעוץ המשפטי.

מכלוף מיקי זוהר: הסיכום שהושג זה שיהיו פה הלילה נימוקים והצבעות.

מכלוף מיקי זוהר: לקראת השעה 8:00 בבוקר יסתיימו הנימוקים וההצבעות ותהיה הצבעה על החוק.

מכלוף מיקי זוהר: החוק ירד לניסוח ויובא למליאה ב-9:00 בבוקר.

מכלוף מיקי זוהר: בשעה 9:00 בבוקר המליאה תתכנס ותצביע עד מקסימום 400 הצבעות, שזה כמובן על ההסתייגויות על כל שני החוקים על כל סעיפיהם, לשיקול האופוזיציה.

מכלוף מיקי זוהר: זה אומר שאם וכאשר האופוזיציה תרצה לנמק הלילה ולהצביע לאורך כל הלילה, זאת תהיה זכותה.

מכלוף מיקי זוהר: אם היא תרצה לסיים קודם ולהצביע על החוק קודם ולתת לחברי הכנסת ולעובדי הכנסת כמה שעות מנוחה, זה גם יהיה בסדר גמור.

מכלוף מיקי זוהר: זה לשיקולכם.

איתן גינזבורג: זה מקובל עליכם יש עתיד?

עפר שלח: לא הבנתי, אנחנו מצביעים על הסיכום כרגע?

מכלוף מיקי זוהר: כן.

קארין אלהרר: ההסתייגויות הן בעל פה?

מכלוף מיקי זוהר: ההסתייגויות הן בעל פה, כי אין לכם במה לכתוב אותן.

קארין אלהרר: אז תן לנו זמן.

מכלוף מיקי זוהר: אתם רוצים כמה שעות הפסקה ולחזור?

מכלוף מיקי זוהר: אין בעיה.

איתן גינזבורג: אני רק רוצה לוודא עם חברי הוועדה, שזה מקובל עליכם.

קארין אלהרר: מיקי, אתה רוצה לכתוב את ההסתייגויות?

מכלוף מיקי זוהר: אם תרצו לכתוב, אין בעיה.

איתן גינזבורג: אם יש מישהו שמתנגד להסדר הזה, שירים את ידו עכשיו בבקשה.

מאיר כהן: אנחנו מעדיפים לכתוב את זה.

אורית פרקש הכהן: לא, הוא לא מדבר על ההסתייגויות.

מכלוף מיקי זוהר: אם וכאשר האופוזיציה רוצה לכתוב את ההסתייגויות ואחר כך להגיע לוועדה ולנמק אותן, אפשר לקבוע שעה, נניח שתגידו שאתם רוצים להתחיל לכתוב את ההסתייגויות מעכשיו עד השעה שלוש, ארבע לפנות בוקר.

קריאה: איפה הנוסח?

קריאה: למה נסתייג?

מאיר כהן: גברתי היועצת שגית, אפשר לשמוע מפיך מה מותר ומה אסור בוועדה, או מה מומלץ ומה פחות מומלץ בבקשה?

שלמה קרעי: מה מקובל כשזה חוזר באמצע ההצבעה על הקריאה השנייה?

איתן גינזבורג: אנחנו עדיין בעידן קורונה, אני מבקש מכולם להתרחק אחד מהשני בבקשה.

איתן גינזבורג: כולם פה יושבים צפוף – המנכ"ל מעיר פה, ובצדק.

שלמה קרעי: מיקי, יהיו לך גם נושאים חדשים, אתם חייבים להישאר פה בוועדה המסדרת.

איתן גינזבורג: אחרי שהתפזרנו, מי שלא חבר ועדה, תאפשרו לחברי הוועדה להישאר, כי יש פה יותר מדי חברי כנסת ויותר מדי אנשים.

איתן גינזבורג: יש פה רק חברי כנסת, ואנחנו לא יכולים להישאר עם כל כך הרבה אנשים.

איתן גינזבורג: יש פה מעל 30 איש, ולכן מי שלא חבר ועדה, שייצא רגע החוצה, שיאפשרו לקיים את דיון הוועדה.

איתן גינזבורג: אנחנו עכשיו רק בסדרי דיון.

אלברט סחרוביץ: חברים, יש לכם עוד חדר, אתם לא מנצלים אותו.

אלברט סחרוביץ: אני אישרתי לכם עוד חדר.

קארין אלהרר: אז מה הבעיה?

אלברט סחרוביץ: חברים, אחרת אני מוציא את האנשים של הכנסת, מאוד פשוט.

קריאה: מי שלא חבר ועדה, שייצא עד שיהיו 30 איש.

קארין אלהרר: מה הבעיה?

קארין אלהרר: בואו נצא לחדר השני.

קארין אלהרר: הוא אמר שיש חדר.

מכלוף מיקי זוהר: אבי, הסיכום ברור, אני לא צריך לחזור עליו.

מכלוף מיקי זוהר: יש דבר אחד נוסף, האופוזיציה רוצה לנמק את ההסתייגויות בכתב.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה לא בטוח, זה תלוי בנוסח.

מכלוף מיקי זוהר: זה לא משנה, למה זה משנה?

אברהם (אבי) ניסנקורן: כי אנחנו רוצים להתכנס לשעה 9:00.

מכלוף מיקי זוהר: אבל יש סיכום שבכל מקרה ב-8:00 מצביעים על החוק.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בסדר, כולנו רוצים לעמוד בסיכום.

מכלוף מיקי זוהר: אבי תקשיב, open mind.

מכלוף מיקי זוהר: אנחנו עכשיו מתחילים הצבעה על הסתייגויות, נכון?

אברהם (אבי) ניסנקורן: לא, אנחנו מתחילים בהסבר על התיקון, מסבירים את התיקון.

מכלוף מיקי זוהר: בסדר, ברור, מתחילים את ההסבר ואז צריכים להביא הסתייגויות, נכון?

מכלוף מיקי זוהר: יש אפשרויות שהן יוצגו פה בעל פה ויוצבעו.

מכלוף מיקי זוהר: יש אפשרות שהן יובאו בכתב ויוצבעו.

מכלוף מיקי זוהר: אין שום בעיה שהן יובאו בכתב ויוצבעו.

מכלוף מיקי זוהר: אנחנו נקבע שעה, מתי מגיעים לפה עם הסתייגויות, נניח 4:00 לפנות בוקר.

מכלוף מיקי זוהר: הם יגיעו לפה עם ההסתייגויות.

מכלוף מיקי זוהר: בכל מקרה הם ינמקו הסתייגויות ויצביעו על ההסתייגויות עד השעה 8:00 בבוקר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מי מרכז את הסיכום עם - - -?

מכלוף מיקי זוהר: אז אני עונה לך את התשובה מראש, אם וכאשר הם הביאו 20,000 הסתייגויות, בסדר?

מכלוף מיקי זוהר: ואנחנו סיכמנו שעד 8:00 בבוקר מסיימים את ההצבעות, הם ימשכו הסתייגויות.

מכלוף מיקי זוהר: הם ימשכו מה שיישאר.

מכלוף מיקי זוהר: עד 8:00 הם ינמקו אותן, הם יקראו מן הכתב ויצביעו עליהן.

מכלוף מיקי זוהר: בכל מקרה ב-8:00 אנחנו מצביעים על החוק.

מאיר כהן: מיקי לוי, כמוביל הכוח, אתה מעדיף לכתוב את ההסתייגויות ולחזור ב-6:00 בבוקר ולהצביע עד 8:00?

מכלוף מיקי זוהר: כן.

מיקי לוי: אני צריך עכשיו כשלוש שעות.

מיקי לוי: מי שרוצה לכתוב ולתת לי, סעו הביתה.

שלמה קרעי: אבל מיקי, המשמעות שאם יש לך - -

מכלוף מיקי זוהר: - - המשמעות שב-8:00 סיימנו להביע פה את ההסתייגויות.

מאיר כהן: אבי, המשמעות שב-9:00 מתייצבים להצבעות.

שגית אפיק: אבל אתם לא רוצים אולי לסיים את הדיון קודם?

שגית אפיק: הדיון מתחיל עכשיו?

מכלוף מיקי זוהר: הדיון מתחיל עכשיו ואז יוצאים לכתיבת ההסתייגויות.

אוסאמה סעדי: יש לי שאלה, ה-400 הסתייגויות שנצביע עליהן מחר במליאה הן מהחדשות?

מכלוף מיקי זוהר: מה שאתם רוצים, חדשות, ישנות.

מאיר כהן: היה דיון משולב, אוסאמה בא עם רעיון מצוין, משכנו את ההסתייגויות.

מאיר כהן: היות וזה הסכמות, יש חוק ראשון ויש חוק שני.

מאיר כהן: בחוק השני יש כ-300 הסתייגויות שכבר כתובות.

מאיר כהן: מה שצריך לעשות הערב זה לכתוב עוד 100, ומחר לקחת את ה-300 או את ה-320 – אנחנו לא נעבור את ה-400.

מאיר כהן: זה מקל על העבודה הלילה.

מאיר כהן: במקום לעבוד על 400, יש לנו את הקודמות ומיקי מביא עוד 100.

שגית אפיק: ועל ה-100 האלה מצביעים למעשה עד השעה 8:00 בבוקר בוועדה הזאת, מעבר לדיון שמתנהל פה.

מאיר כהן: בדיוק.

מאיר כהן: ממילא אני כבר אומר, שבתוך - - -

שגית אפיק: יש לך 300 בחוק.

שגית אפיק: מיקי, יש לך פה חצי סעיף שחזר למעשה לוועדה, 100 הסתייגויות – אני חושבת שאתה ממצה את זה בצורה יפה.

אלכס קושניר: מיקי, יש לך 90, ישראל ביתנו כותבת 10.

שגית אפיק: מה שהוא אומר זה שב-8:00 פותחים פה.

שגית אפיק: עד 8:00 אתה יכול לעשות את כל התרגילים שאתה יודע...

אוסאמה סעדי: אני מציע שאנחנו נקבע מסגרת דיון פה בוועדה, נשמע את ההסבר של היועץ המשפטי ואת הנציגים של היועץ המשפטי.

אוסאמה סעדי: כל אחד מאתנו עכשיו ידבר נגיד חמש, 10 דקות.

מכלוף מיקי זוהר: כן, אבל קודם כל אתה צריך לקבוע סדרי דיון.

אוסאמה סעדי: כן, אחרי זה נתפזר, נגיש 100 ההסתייגויות, נגיע מ-6:00 עד 8:00 וזהו.

מכלוף מיקי זוהר: עכשיו רק נקבע סדרי דיון ונעבור למסדרת.

עוזי דיין: זה אומר שמ-6:00 עד 8:00 אנחנו עוברים את כל התהליכים, הכול נגמר עד 8:00.

אוסאמה סעדי: אנחנו לא נטען נושאים חדשים ולא נלך למסדרת.

איתן גינזבורג: עוזי, אי אפשר להעלות למליאה משהו שלא הצביעו עליו כאן, צריך להצביע על הכול.

שגית אפיק: כדי שזה יעלה למליאה, חייבים להצביע על זה כאן.

מיקי לוי: כמה זמן להצביע על 100 הסתייגויות?

מאיר כהן: שעתיים.

שלמה קרעי: 100 הצבעות בלי נימוקים אפשר תוך 25 דקות, חצי שעה.

מאיר כהן: שגית, היות ואת מבקשת שיהיה דיון, גם את הדיון תגבילו בזמן.

מאיר כהן: יש מעכשיו אחרי שהוועדה חוזרת, שעה דיון ותגמרו את זה.

איתן גינזבורג: חברים, הכוונה היא שמגיעים לכאן, מצביעים על ההסתייגויות.

איתן גינזבורג: אני מניח שיהיו לכם נושאים חדשים וכו', שצריך ועדה מסדרת ורביזיה ושוב רביזיה.

איתן גינזבורג: אני רוצה שאת הכול נגמור עד 8:00.

מכלוף מיקי זוהר: זה הסיכום, אז תערוך הצבעה.

קארין אלהרר: מה ההסדר?

שגית אפיק: רוצה שאני אגיד אותו?

קארין אלהרר: כן, אני רוצה ששגית תגיד אותו, אני רוצה להבין את ההסדר בבקשה.

איתן גינזבורג: אני רוצה לסכם.

איתן גינזבורג: אנחנו מתחילים עכשיו דיון.

איתן גינזבורג: אחרי שיתקיים פה דיון נאות, אנחנו נתפזר להגשה על הסתייגויות.

איתן גינזבורג: בשעה 6:00 בבוקר, אנחנו נתכנס כאן בחזרה כדי להתחיל לדון בהסתייגויות ובכל שאר הפרוצדורות, בין אם בוועדה הזאת ובין אם בוועדה המסדרת.

איתן גינזבורג: ובכל מקרה, בשעה 8:00 כל ההליך יסתיים, אחרי כל ההסדרים, הטרטורים והכלים הפרלמנטריים, וב-9:00 נתכנס במליאה להתחיל את ההצבעות.

מיקי לוי: דקה - - -

שגית אפיק: דקה להסתייגות, כי זאת רק הצבעה בלי הנמקה.

איתן גינזבורג: אין הנמקות בכל מקרה.

מכלוף מיקי זוהר: מי בעד?

מכלוף מיקי זוהר: מי נגד?

מכלוף מיקי זוהר: מי נמנע?

מכלוף מיקי זוהר: אושר

אוסאמה סעדי: אין בהסכמות האלה לגרוע מכל הטענות שלנו בעניין ההליך הלא ראוי שהתנהל מהיום הראשון עד - - -

קארין אלהרר: ברור.

אוסאמה סעדי: אני חושב שאני מבטא בשם כל הסיעות שמרכיבות את האופוזיציה, שאין בהסכמות האלה משום ויתור כלשהו על כל הטענות שלנו שהועלו מהרגע הראשון של העלאת החוק הזה בדבר הליך לא ראוי, סד של זמנים, שעות ארוכות בלי הגבלת זמן.

אוסאמה סעדי: הראיה שאנחנו היום מהבוקר - - -

עוזי דיין: מה שהצבענו עכשיו זה הליך ראוי?

אוסאמה סעדי: לא, אני חושב שלא.

אוסאמה סעדי: יש הסכמות, אבל - - -

אורית פרקש הכהן: אבל אוסאמה לא כולל הלילה, עכשיו זה בהסכמה.

אוסאמה סעדי: אורית, אנחנו ממשיכים – מבחינת זמנים, אנחנו התחלנו היום, עופר חברי התחיל את המליאה ב-6:00 בבוקר, ואנחנו נמשיך עד שעה 8:00 ואחרי זה נמשיך את המליאה ברצף.

אוסאמה סעדי: זה כמה ימים רצופים בלי מנוחה בכלל.

אוסאמה סעדי: את זה אני אומר לפרוטוקול.

עוזי דיין: בקיצור, יש כאן את העולם האמיתי.

אוסאמה סעדי: לא, איזה עולם אמיתי?

אוסאמה סעדי: זה עולם אמיתי, שמחוקקים ככה חוקי יסוד בלי הפסקות?

אוסאמה סעדי: איפה היה דבר כזה?

עוזי דיין: אז למה הסכמת - - -?

עוזי דיין: אוסאמה, אחרי שנה שלמה - - -

אוסאמה סעדי: אתה יודע, כשעושים פשרה, אומרים: מבלי לוותר, מבלי להודות, מבלי לפגוע - - -

אלכס קושניר: אוסאמה, למיקי לא יישאר זמן לכתוב הסתייגויות, חבל.

עוזי דיין: - - -

קריאה: אדוני היושב ראש, אפשר לשמוע הסבר מהותי למה שקרה פה?

איתן גינזבורג: חלק מהחברים הלכו לוועדה מסדרת.

קארין אלהרר: לא, הם לא רוצים להיות.

קריאה: לא משנה, זה רק דיון, תן להם - - -

אוסאמה סעדי: שלא יציג את החוק עד שנגיע.

איתן גינזבורג: רגע, לאן אתה הולך?

איתן גינזבורג: למסדרת?

איתן גינזבורג: רגע, אין מה לדון.

קארין אלהרר: אל תלכו כולכם, למה אתם הולכים למסדרת?

קארין אלהרר: לא צריך את כולם במסדרת.

קארין אלהרר: יאללה, תתחילו להסביר את החוק.

עופר כסיף: אוסאמה, זה מיותר.

אוסאמה סעדי: אתה ממשיך או שנלך לשם?

עוזי דיין: בוודאי ממשיך, היא מדברת.

קארין אלהרר: לא, אני לא מדברת, אני מנסה לקבל הסבר על החוק.

איתן גינזבורג: טוב, נעשה הפסקה ונודיע לכם מתי נתכנס שוב.

קארין אלהרר: עוד פעם, בחיאת רבכום.

איתן גינזבורג: כל החברים במסדרת, את ואני נדון פה לבד?

קארין אלהרר: אולי נקדם.

איתן גינזבורג: חברי הכנסת, אנחנו מחדשים את דיוני הוועדה המיוחדת.

איתן גינזבורג: אני חשבתי שכבר סיימנו את דיוניה, אבל תמיד יש דברים מפתיעים בכנסת, וזה מה שמעניין.

איתן גינזבורג: אני ביקשתי מהמליאה שאישרה למשוך את סעיף 7(א) לעניין העברת הרוב הדרוש של שינוי מועד הבחירות לכנסת העשרים וארבע.

איתן גינזבורג: להזכירכם, הצעת החוק שהעברנו כאן לא התייחסה לרוב הדרוש לשינוי קיצור כהונת הכנסת.

איתן גינזבורג: אנחנו קבענו שהכנסת תכהן לשלוש שנים, ועלתה שאלה משפטית מה הרוב הדרוש להארכת כהונתה של הכנסת עד ארבע שנים, כפי שקובע החוק.

איתן גינזבורג: החוק שלנו לא התייחס לכך, ולכן החלטנו להביא את זה להבהרה.

איתן גינזבורג: אני רוצה רק הסבר מהיועץ המשפטי, ולאחר מכן אפתח את זה לדיון.

איתן גינזבורג: בבקשה גור.

גור בליי: הנוסח המוצע נמצא לפניכם.

גור בליי: יכול להיות שעוד יהיה בו שינוי מסוים, אבל אני רוצה קודם כל להסביר את הסוגיה שעומדת על הפרק.

גור בליי: זאת סוגיה שעלתה כבר באחד מדיוני הוועדה בהקשר הזה לגבי השאלה של הרוב הדרוש להארכת כהונת הכנסת, או למעשה להחזרת כהונת הכנסת לכהונה המקורית שלה; כי על פי סעיף 8א לחוק יסוד: הכנסת שמתוקן פה בחוק הזה, חוק היסוד של ממשלת חילופים, חוק יסוד ממשלת חילופים עושה תיקון עקיף מה שנקרא לחוק יסוד: הכנסת, וקובע בסעיף 8א לחוק יסוד הכנסת, שהכהונה של הממשלה שתיבחר בכנסת הנוכחית, הממשלה השלושים וחמש, תהיה שלוש שנים.

גור בליי: עלתה השאלה כבר באחד הדיונים של הוועדה הזאת – מה קורה אם מחליטים להחזיר את כהונת הכנסת לתקופה הרגילה שלה, לארבע שנים.

גור בליי: באיזה רוב אפשר לעשות את זה הדבר הזה?

קריאה: זה ארבע פורמלית, אבל מעשית היום זה ייצא כמעט ארבע וחצי.

גור בליי: זה יכול לצאת גם יותר מארבע, כי תקופת הכהונה היא ארבע שנים, אבל דה-פקטו זה יכול להיות ארבע שנים וחצי.

קארין אלהרר: חמישה בנובמבר 2024.

גור בליי: זה יום ג' השלישי לחודש חשון של השנה שבה תמה כהונתה של הכנסת.

גור בליי: תיאורטית, זה ארבע שנים מעכשיו, אבל זה לא ארבע שנים בדיוק, אלא זה רק בחשון, אז באמת זה יכול לצאת כמעט ארבע שנים וחצי.

גור בליי: עלתה השאלה, מה קורה אם הכנסת הזאת – אחרי שהיא מאשרת את חוק יסוד הממשלה שמתקן את חוק יסוד: הכנסת וקובע תקופת כהונה של שלוש שנים – רוצה בהמשך הדרך לחזור לתקופת הכהונה המקורית.

גור בליי: הנושא עלה באחד הדיונים שלנו, והיתה שאלה מה הוא הרוב.

גור בליי: אופציה אחת היתה שהרוב הוא אותו רוב של השריון שקבוע בחוק היסוד הזה, אותו 70.

גור בליי: אנחנו סברנו שזאת הגישה הנכונה בהקשר הזה באותו דיון, מכיוון שהקביעה של השלוש שנים היא חלק מחוק היסוד הזה והשריון של חוק היסוד הזה הוא ב-70, אתה מתקן את חוק היסוד הזה - -

קריאה: ל-70.

גור בליי: - - ל-70 ומחזיר את זה לארבע שנים.

אורית פרקש הכהן: נכון, זה מה שאני חשבתי.

גור בליי: אבל עלתה גישה שונה בהקשר הזה של גורמים של גורמים שיעלו מולנו תיכף בזום, שאמרו: לא, יש סעיף אחר, סעיף 9א לחוק יסוד: הכנסת, שקובע שכל הארכה של תקופת כהונת הכנסת מחייבת לא רק 80, 80 ונסיבות מיוחדת, ולתקופה שהנסיבות המיוחדות מונעות את עריכת הבחירות.

גור בליי: הדוגמה הקלאסית היא מלחמת יום הכיפורים, דברים בסגנון הזה.

גור בליי: לכן כל הארכה מעבר לשלוש שנים, זה לא כמו תיקון רגיל של 70, זאת היתה העמדה, אלא מחייבת 80 ונסיבות מיוחדות.

איתן גינזבורג: כשברור שהחוק ההוא התכוון להאריך מעל ארבע שנים.

גור בליי: העמדה שלנו בהקשר הזה היתה שה-80 והנסיבות המיוחדות שקבועות בסעיף 9א לא רלוונטיות לפה.

גור בליי: למה הסעיף כל כך רגיש, 80 ורק לתקופה שיש בה נסיבות מיוחדות?

גור בליי: כי זה סעיף שמונע איזושהי הנצחת ממשלה.

גור בליי: זה סעיף סעיף הגנת דמוקרטיה hard core, זה סעיף אנטי דיקטטורה, שכנסת תגיד: לא ארבע שנים, אני רוצה עכשיו 40 שנה.

גור בליי: לכן אתה מאוד מאוד זהיר עם זה ואומר רק 80 ורק נסיבות מיוחדות ורק לתקופה שהנסיבות המיוחדות מונעות בחירות.

אורית פרקש הכהן: אבל גור, זה רק מחזק את זה שהחקיקה הזאת היא אחרת והיא לא דורשת הבהרה.

גור בליי: זה מה שאני אומר.

גור בליי: לכן חשבנו שבגלל ש-9א חל באותן נסיבות מיוחדות יותר ובתקופה שאתה רוצה להאריך מעבר לארבע שנים, כשאנחנו מדברים בסך הכול על החזרת תקופת הכהונה משלוש שנים לארבע כרגיל, זה תיקון של חוק היסוד הזה ברוב של 70, כמו תיקון אחר של חוק היסוד, זו היתה עמדתנו.

גור בליי: אבל מה שהתפתח היום, או הסיבה שהדבר הזה חוזר לוועדה, זה שהיה רצון – מה שאנחנו אגב סברנו כבר אז באותו דיון, שראוי היה לעשות - - -

קארין אלהרר: יהיו לכם עוד הרבה, מלא חורים.

גור בליי: בסופו של דבר, זאת העמדה שעכשיו מליאת הכנסת החזירה לצורך העניין, שאותה הבהרה שרצינו אז לעשות, תיעשה עכשיו.

גור בליי: זאת אומרת, שייאמר במפורש ברחל בתך הקטנה בחוק היסוד, שהרוב הדרוש כדי להחזיר משלוש שנים לארבע זה 70, כדי שלא יהיה ספק לגבי התחולה של הסעיף 9א של ה-80 והרוב המיוחד.

טלי פלוסקוב: כי אנחנו נשארים במסגרת של קדנציה, לא חרגנו - - -

גור בליי: בדיוק, הרציונל הוא שעדיין אנחנו לא חורגים מאותה מסגרת רגילה של הכנסת ולהנציח את שלטונה מעבר לתקופת זמן.

קארין אלהרר: גור, אז למה לא ללכת בדרך המלך?

קארין אלהרר: דרך המלך קובעת: כנסת היא לארבע שנים.

קארין אלהרר: אתם רוצים לשנות?

קארין אלהרר: תחוקקו חוק פיזור כנסת.

גור בליי: שוב אני אומר, כמו שאמרתי הרבה בדיונים: את זה את צריכה לשאול את המציעים.

קארין אלהרר: מה ההיגיון?

גור בליי: הבחירה לקצר לשלוש שנים היא לא בחירה שלנו, היא הבחירה של המציעים.

גור בליי: חברת הכנסת אלהרר, הבחירה של השלוש שנים והצעת החוק הן של המציעים.

גור בליי: גם אנחנו העלינו שאלות לגבי הדבר הזה, כפי שאת זוכרת בדיונים.

גור בליי: אנחנו מהבחינה המשפטית רק סברנו אז, ועכשיו נתקבלה דעתנו בשלב מאוחר יחסית, שבלי קשר לשאלה אם זה טוב או לא טוב השלוש שנים, ראוי שתהיה בהירות משפטית לגבי מה עושים.

איתן גינזבורג: לדעתי גם דיבר על זה אייל זנדברג.

אלעזר שטרן: גור, אל תיקח כל כך הרבה קרדיט, הסיבה היא לא שעמדתך התקבלה.

קארין אלהרר: בדיוק.

קריאה: הלוואי...

יעקב מרגי: במבחן התוצאה התקבלה דעתו.

איתן גינזבורג: נכון.

איתן גינזבורג: אני רוצה לפתוח את הדיון.

איתן גינזבורג: מי שירצה לדבר, שיירשם אצל אסף.

איתן גינזבורג: ראשונת הדוברים קארין אלהרר.

אלכס קושניר: גור, האם ההארכה הזאת יכולה להיות לפחות מהתאריך המקורי של הבחירות?

אלכס קושניר: האם לפי החוק הזה יש להם רק אופציה אחת, להאריך לתאריך המקורי, או שהם יכולים להאריך לפחות?

אלכס קושניר: פתאום להחליט עוד שלוש ימים, עוד חודשיים, לא יודע כמה?

גור בליי: אנחנו ניסחנו את זה, ואנחנו חושבים שזאת הגישה הנכונה.

גור בליי: האמת שזה מחבר אותי לדבר נוסף, שלא הזכרתי.

גור בליי: אנחנו חשבנו שלא ראוי לשחק עם הדבר הזה בצורה כזאת של תאריך בחירות, ולכן אנחנו ניסחנו את זה כביטול של סעיף 8א.

גור בליי: ברגע שאתה מבטל את השלוש שנים, אתה חוזר לארבע שנים.

גור בליי: אם רוצים אחר כך לקבוע שלוש וחצי, אפשר לחוקק חוק פיזור.

גור בליי: אנחנו חושבים שזה דבר אחד שחשוב, ולכן כתבנו את זה כביטול ולא כשינוי.

גור בליי: מאותה סיבה, בגלל החשש ממניפולציות עם תאריך בחירות, אנחנו גם כתבנו שהביטול של השלוש שנים והחזרה לארבע שנים צריכים להיעשות עד שישה חודשים לפני סוף השלוש שנים.

גור בליי: לא לעשות את זה ברגע האחרון, כי אתה רואה שהסקרים לא טובים לך, אלא לעשות את זה שישה חודשים מראש, תקופה מספיק ארוכה יחסית - - -

אלכס קושניר: זאת אומרת שבמידה שנמצאים בטווח של פחות משישה חודשים, אין להם אפשרות, רק עם 80?

גור בליי: אני לא יודע מה אז יכול להיות, זאת שאלה.

אלכס קושניר: הם חוזרים ל-80.

גור בליי: לא, לא אמרתי שה-80 חל.

גור בליי: אני רק מסביר שהסעיף הזה חל עד שישה חודשים.

קארין אלהרר: תודה רבה, אדוני יושב הראש.

קארין אלהרר: אני מבינה שההצעה לתיקון הזאת לא באה בחלל ריק, היא באה עקב הסכמה בין הצדדים להסכם הקואליציוני לחלק את זה לארבע שנים, שנה וחצי ראש הממשלה הראשון, שנה וחצי ראש הממשלה השני, ועוד חצי שנה ראש הממשלה הראשון ועוד חצי שנה ראש הממשלה השני.

קארין אלהרר: אני חייבת לומר הערת אגב, מנהל משמרת במקדונלדס וזכה ליותר עדנה מתפקיד ראש הממשלה, אם זה מה שהולך להיות.

קארין אלהרר: שיחקתם כבר בחוק היסוד ברמה באמת מאוד מאתגרת.

קארין אלהרר: אם יש כוונה לקחת שנתיים, כשהחלוקה הפנימית עוד תיקבע בין הצדדים, אני מציעה – כדי ליצור בהירות, לא ביטול סעיף על ביטול סעיף, זה חוק יסוד, זאת לא פקודת מס הכנסה – שזה צריך להיות ברור ונהיר לציבור הרחב.

קארין אלהרר: תעשו את זה ארבע שנים רגיל, כמו בחוק המקורי, ואם תרצו לשנות, שמורה לכם הדרך.

קארין אלהרר: בסוף אתם קובעים למרבה הצער.

קארין אלהרר: ברוב שתקבעו, תעשו את הדברים פשוטים.

קארין אלהרר: כרגע אולי יש איזה תחכום שאני לא מבינה, אבל באמת אין צורך בכל הפעלולים האלה.

קארין אלהרר: הם מיותרים לחלוטין בעיניי.

קארין אלהרר: זאת עמדתי, תודה.

יואב סגלוביץ': אני אמשיך מאיפה שקארין סיימה, אבל אני אקח את זה למקום קצת שונה.

יואב סגלוביץ': אני חושב שיש בעיה קשה בסעיף הזה איך שהוא מוצג עכשיו מכמה סיבות.

יואב סגלוביץ': אחת, אני היום באופוזיציה מכלכל את צעדיי ואת תפיסתי ואת תכנוניי לשלוש שנים.

יואב סגלוביץ': בפועל, בואו נפתח.

יואב סגלוביץ': יש השפעה רוחבית, שאני חושב שהיא קיימת.

יואב סגלוביץ': אני לא חושב שאנחנו יודעים את כל ההשלכות שלה.

יואב סגלוביץ': אני חוזר על מה שאוסאמה אמר בתחילת הדרך, אנחנו היינו באמצע קריאה שנייה, החוק נמשך, ואנחנו נוגעים עוד פעם בתיקון משמעותי, שמשפיע בעיקר בעיקר בעיקר על האופוזיציה, על יכולתה של האופוזיציה ועל המניפולציה שכאן לפחות לקואליציה יש אפשרות לעשות את זה.

יואב סגלוביץ': אני אתן לך את הדוגמה הכי פשוטה.

יואב סגלוביץ': אני אלך לשיטתו של גור, שאמר שירצו להבטיח שהשינוי יהיה אחרי שנתיים וחצי ולא אחרי שלוש שנים.

יואב סגלוביץ': רואים אחרי שנתיים וארבעה חודשים, שהמצב הכלכלי הוא ברוך גדול, אז מתחילים להדפיס כסף ושופכים אותו ונותנים אותו, כי רואים שהאופוזיציה מתחזקת.

יואב סגלוביץ': אי אפשר לייצר בחוק יסוד: הממשלה וההשפעה שלו על הכנסת ועל התפזרות הכנסת מצב של מניפולציות אפשריות, וצריך למנוע את זה.

יואב סגלוביץ': החובה היא לא של הפוליטיקאים, יש גבולות שגם הייעוץ המשפטי צריך להגיד: עד כאן, כי זה פוגע בעקרונות חוקתיים.

יואב סגלוביץ': זה לא רק היועץ המשפטי של הכנסת, אני מבין שגם יהיה פה יועץ משפטי של הממשלה.

יואב סגלוביץ': אני אומר שאנחנו צריכים לקבל פה חוות דעת נוספת ממומחים חוקתיים.

יואב סגלוביץ': אבל יש לזה גם השפעות נלוות.

יואב סגלוביץ': נניח החליטו שמאריכים את זה, אנחנו במודל דו-ראשי.

יואב סגלוביץ': הרי כתוב בחוק היסוד על חלוקת התפקידים, מה קורה בסיפור כזה?

יואב סגלוביץ': מה קורה לזיקות של השרים?

יואב סגלוביץ': הם ממשיכים להיות כבולים באותה זיקה?

יואב סגלוביץ': לא באותה זיקה?

אורית פרקש הכהן: כותבים שמודיעים חצי שנה מראש, אז יודיעו את המנגנון.

יואב סגלוביץ': אבל זאת זכות דיבור שלי, את לא מנחה את הדיון.

אורית פרקש הכהן: אבל אני עונה לך.

יואב סגלוביץ': אני אומר שכאן יש שינוי רוחבי, הוא לא רק שינוי נקודתי.

יואב סגלוביץ': גם אני בלוח הזמנים כאן עכשיו לא מסוגל לצפות את כולו.

יואב סגלוביץ': אני רק אומר לגור, שהשינוי הוא לא רק בסעיף הספציפי הזה.

יואב סגלוביץ': הסעיף הספציפי הזה – המבנה שלו פוגע ממש באופוזיציה ונותן כוח רב יותר לקואליציה ונותן כוח רב יותר ומוגזם במודל הדו-ראשי, כי הוא מסרס גם את הכנסת – מדוע?

יואב סגלוביץ': אני חוזר על מה שאמרתי קודם.

יואב סגלוביץ': בפועל, אני היום כאופוזיציה מכוון את ימיי, את סוף הקדנציה של הכנסת לתאריך ספציפי, לשם אני מכוון את צעדיי האופוזיציוניים, טובים יותר או טובים פחות.

יואב סגלוביץ': אין לי את הכוח שיש לקואליציה, אין לי את המניפולציה שיכולה לעשות קואליציה חזקה בממשל דמוקרטי.

יואב סגלוביץ': היא יודעת עכשיו שיש לה את האופציה, ומרגע שהיא יודעת את האופציה, החוק הזה מאפשר פתח שהוא לא נכון.

יואב סגלוביץ': הדבר הנוסף, אני מזמין גם את היועצים המשפטיים.

יואב סגלוביץ': גור, אם אתם אומרים לי היום, אחרי שבדקתם לעומק את התיקון הזה, שאתה משוכנע שאין השפעה רוחבית – מה קורה מראש הממשלה שנכנס לתפקידו אחרי ה-18 חודש - - -

איתן גינזבורג: אלה שתי שאלות, שתי סוגיות, האחת של האופוזיציה, והשנייה של ההסדר לגבי הממשלה.

יואב סגלוביץ': אבל אלה שתי סוגיות קשורות, כי בסוף בחוק היסוד קבוע, שביום שתיכון הממשלה – והיא תיכון כנראה שבוע הבא – עומד ראש הממשלה ויש תאריך נקוב מתי הוא מתחלף.

יואב סגלוביץ': ההשפעה של הסיפור הזה היא לא רק סוף כהונתה של הכנסת, אלא סוף כהונתו של התאריך הנקוב.

יואב סגלוביץ': בתיקון הזה יש שינויים ותיקונים נוספים בתוך החוק עצמו, שלא מופיעים פה.

יואב סגלוביץ': לכן אני חושב שזה רחב מדי, עמוק מדי, אי אפשר לקבל את ההחלטות האלה בסד הזמנים הזה – לא בגלל סד הזמנים ולא כדיון פרוצדורלי.

יואב סגלוביץ': אני חושב שמהותית זה לא נכון.

יואב סגלוביץ': מהותית זה לא נכון, גם למי שרוצה לחוקק את החוק זה ייצור בעיות להמשך הדרך.

יואב סגלוביץ': הכנסת החליטה להאריך את עצמה לעוד שנה.

יואב סגלוביץ': במודל הזה, איפה כתוב בחוק יסוד: הממשלה מי ראש הממשלה שנכנס אחרי אותו זמן?

יואב סגלוביץ': הוא לא כתוב עכשיו בחוק.

יואב סגלוביץ': כרגע, לפחות כרגע, אם לא עושים עוד תיקונים בחוק יסוד: הממשלה, יש פה חור ולקונה בתוך חוק יסוד: הממשלה.

יואב סגלוביץ': אני לא רואה פה תיקונים עקיפים לחוק הזה.

איתן גינזבורג: אבל החוק הזה לא קובע את המועד, הוא קובע רק שאם ירצו לעשות שינוי במועד, יצטרכו לעשות את זה חצי שנה מראש ויחד עם זה גם את ההסדרים.

יואב סגלוביץ': לא, אבל יצטרכו אז לחוקק ולעשות שינוי בחוק יסוד: הממשלה.

איתן גינזבורג: זה הסדרים.

יואב סגלוביץ': אבל זה לא מוצג ככה.

יואב סגלוביץ': אני לא אומר כרגע איך לתקן אותו, אני רק אומר שהתיקון הזה שנראה כאילו רק לעוד שנה, הוא תיקון רוחבי.

איתן גינזבורג: לא מתקנים עכשיו שזה יהיה עוד שנה.

איתן גינזבורג: אנחנו קובעים שאם ירצו לשנות את זה, הרוב הנדרש יהיה 70 ובכל מקרה חצי שנה מראש.

יואב סגלוביץ': אבל אנחנו היום מציגים חוק יסוד: ממשלה לשלוש שנים, ופתאום ברגע האחרון אומרים: רגע, נאריך לשנה.

יואב סגלוביץ': אנחנו יודעים מראש שזה יצרוך תיקונים ושינויים בחוק יסוד: הממשלה, ואי אפשר לא להגיד את זה עכשיו בפתח הדיון.

יואב סגלוביץ': זאת השפעה רוחבית.

יואב סגלוביץ': אני רוצה להציג, שיש פה משתנים נוספים, שצריך לקחת אותם בחשבון.

יואב סגלוביץ': אמרתי בחוק הקודם, שהחוק הזה מתנהל בצורה חפיפית מההתחלה, ומה שרואים פה זה חיפוף על חיפוף, וחבל.

גור בליי: אני מסכים שהדבר הזה יצריך הסדרה נוספת, ואנחנו כרגע הולכים להוסיף את ההתייחסות לנושא הזה לנוסח; לא לקבוע מה ההסדר הנוסף, אלא לקבוע את הצורך הזה.

גור בליי: אנחנו בדיוק מנסים להוסיף איזושהי התייחסות בנוסח הזה.

קריאה: מה זאת אומרת?

קריאה: תהיה התייחסות שיצטרכו?

גור בליי: כן, שיצטרכו להסדיר - -

איתן גינזבורג: - - כן, במסגרת תיקון חצי שנה מראש, לא רק את המועד, אלא גם את ההסדרים הנדרשים.

קריאה: ואז לאשר את השינוי הזה גם בשריון של 70 חברי כנסת?

גור בליי: כן, אבל אין לקונה במובן הזה שבאופן עקרוני כל עוד לא נקבע אחרת, ממשיך לכהן ראש הממשלה המכהן באותה עת.

גור בליי: ברור שאם אתה תגייס את אותו רוב בשביל ההארכה הזאת, אותו רוב גם יצטרך להסדיר - - -

יואב סגלוביץ': אבל אם אתה מאריך את הכנסת, משום מה יש עם זה בעיה אחרת.

יואב סגלוביץ': הלכת לתקן ונוצרה בעיה, יש לך לקונה.

גור בליי: אבל פה דווקא לא, כי אין - - -

יואב סגלוביץ': מי - - -?

גור בליי: אותו ראש ממשלה שהיה ראש ממשלה אמור להמשיך.

גור בליי: אין הוראה שאומרת שכהונתו פוקעת בסוף השלוש שנים.

יואב סגלוביץ': כלומר בסוף השלוש שנים, לצורך הדיון שלנו, בני גנץ ממשיך עוד שנה.

יואב סגלוביץ': אין ממשלת מעבר, בחוק הזה אין - - -

גור בליי: באופן עקרוני, כל עוד לא נקבע אחרת, הוא ראש הממשלה.

יואב סגלוביץ': אז אני אומר עוד פעם לחברי הליכוד שפה, שיקשיבו טוב: בני גנץ ממשיך עוד שנה, סבבה.

יואב סגלוביץ': אבל זה לא מה שאתם אומרים.

קריאה: כי הם לא יצביעו אם אין הסדרי החלפות.

אלעזר שטרן: אין פה חברי ליכוד.

קריאה: למה?

קריאה: עוזי פה.

יואב סגלוביץ': גור, אני בסך הכול מציג פה שאלות, אין לי תשובה, אני רואה את זה בדיוק בחצי שעה האחרונה.

יואב סגלוביץ': אני חוזר לנקודת ההתחלה ואומר במפגיע ובצורה הכי ברורה, זה תיקון יותר מדי משמעותי לנהל אותו בצורה הזאת.

יואב סגלוביץ': חשוב שזה יהיה בפרוטוקול הדבר הזה, כי אני אומר לכם, זה סיפור הרבה יותר עמוק, שלדעתי בצוק העתים קיבלו פה החלטה פוליטית ורוצים לממש אותה משפטית.

יואב סגלוביץ': אני אומר לכם עכשיו, אתם יודעים מה?

יואב סגלוביץ': כחבר, לא כמתנגד, בסוף מחר תהיה הצבעה וזה יעבור.

איתן גינזבורג: אני מבין מה שאתה אומר לגמרי, אבל בכל מקרה אנחנו לא קובעים היום מה יהיה המועד.

איתן גינזבורג: כל מה שאנחנו אומרים זה שאנחנו מבהירים בחוק, שאם ירצו להאריך עד עוד שנה, אם ירצו, יצטרכו להגיש הצעת חוק חדשה, שבמסגרתה יצטרכו לחוקק את השנה הזאת.

איתן גינזבורג: הרוב שיידרש לכך יהיה 70 ולא 80.

יואב סגלוביץ': בראש הפרק הזה אמרתי, ואני חוזר עוד פעם, שזה קיפוח משמעותי של האופוזיציה.

יואב סגלוביץ': אני מתנגד ולא מקבל את האמירה של היועץ המשפטי, שאין פה בעיה לאופוזיציה.

יואב סגלוביץ': מה שאני אומר זה שיש פה קיפוח של האופוזיציה.

גור בליי: חבר הכנסת סגלוביץ, לא אמרתי שאין בעיה.

גור בליי: אבל אני כן אומר שצריך לקחת בחשבון, שבשיטה שלנו – בניגוד לשיטה האמריקנית נגיד – יש אפשרות גדולה בכל מקרה למניפולציה על התאריך של בחירות, כי אתה תמיד יכול לעשות חוק פיזור.

יואב סגלוביץ': מעולם לא היה דבר כזה במדינת ישראל.

יואב סגלוביץ': אנחנו עושים פה הכול חדש, הכול מיוחד, מיד ועכשיו ודחוף.

גור בליי: אתה תמיד יכול לעשות חוק פיזור.

אלעזר שטרן: אבל גור, זאת זכות הדיבור של מאיר.

אלעזר שטרן: מיד אחרי זה אני רוצה להתייחס למה שאמרת עכשיו.

מאיר כהן: זה המשך ישיר של השבוע הזה.

מאיר כהן: אתם מתגלים כאיזה רפורמיסטים חסרי הבנה, סליחה שאני אומר את זה, אני לא רוצה לפגוע באף אחד.

מאיר כהן: הלהיטות הזאת והזחילה חסרת התקדים לתוך הממשלה הזאת באמת מביאה אתכם, אנשים טובים, לשבת בוועדות מבולבלים לגמרי, כשלצדכם יושבים יועצים משפטיים – אני מבקש שתקשיב לי גור, אני לא מתעסק עם הטלפון שלי כשאתה מדבר – חסרי נוחות, שיודעים יפה מאוד, שהם צריכים להשביע את רצונו של הקליינט, וקשה להם עם זה.

מאיר כהן: אני ממשיך את הדברים של קארין, אם רוצים שזה יהיה ארבע שנים, מה הבעיה?

מאיר כהן: מה הבעיה?

מאיר כהן: למה צריך מראש ללכת על שלוש שנים ואחרי זה לנסות לשנות את זה?

מאיר כהן: צר לי, אני מאוד זהיר בלשוני לגבי יועצים משפטיים.

מאיר כהן: אגב, אקדים ואומר, שאני מאוד מאוד מכבד את החלטת בג"ץ של הערב הזה, ולא הרגשתי אפילו לא קמצוץ של אכזבה, ממש לא, ממש לא.

מאיר כהן: אמרתי: אם כל חייך אתה אומר שבג"ץ זה הדבר החשוב ביותר, הגם שאם אתה או מישהו מתגרד באי-נוחות, צריך ללכת ולהגיד: כל הכבוד, תודה רבה לכם על מה שעשיתם.

מאיר כהן: אבל דווקא פה בכנסת אני נתקל בתופעות של ייעוץ משפטי, שטיפ טיפה מגמגם, וזה לא אופייני לך.

מאיר כהן: אני שומע, גור, שאתה אחד מהיועצים המשפטיים הטובים ביותר בכנסת, וצר לי שאתה מגיע למן עימותים כאלה.

מאיר כהן: אני באמת רוצה שאתה תסביר: אחד – איזה הסדרים צריך?

מאיר כהן: צריך להקיף את הדבר הזה עם הסדרים נוספים.

מאיר כהן: חשוב לנו לשמוע עכשיו, מה דעתך?

מאיר כהן: איזה הסדרים?

מאיר כהן: שניים – אני רוצה לשאול שאלת תם, חצי שנה לפני שלוש שנים על פי הצעת החוק אני יכול להצביע להוספה של כמה?

איתן גינזבורג: עד תום המועד של הקבוע בחוק.

מאיר כהן: לא, אני לא רוצה עד תום המועד.

מאיר כהן: אם אני רוצה לתשעה חודשים, אני יכול?

איתן גינזבורג: כן.

גור בליי: לא, אנחנו חושבים שאתה לא יכול לעשות משחקים.

גור בליי: אתה יכול פשוט לבטל את הקיצור.

מאיר כהן: אוקי, זה מה שאני שואל.

מאיר כהן: הוא אמר כן, אתה אומר לא.

מאיר כהן: אני עוד פעם רוצה לשמוע את דעתך.

אוסאמה סעדי: אתה מבטל את הסעיף, אתה חוזר לתקופה המקורית.

מאיר כהן: בדיוק, לכן אני מבקש להבהיר את זה עוד פעם.

מאיר כהן: בעוד שנתיים וחצי, תקבלו החלטה, הכול הולך מצוין, אין לי עם זה שום בעיה, ירצו להוסיף תשעה חודשים, אי אפשר.

מאיר כהן: אתה אומר, אדוני היועץ המשפטי, זה או לעבור לארבע שנים או לא, נכון?

עוזי דיין: לא, או לחזור למצב - - -

מאיר כהן: לא, אם אני מחוקק, אני עובר למצב משלוש שנים לארבע שנים.

מאיר כהן: אם אני ארצה להאריך – עכשיו מדובר על ממשלה לשלוש שנים, יש הרמוניה נהדרת, הממשלה מצליחה, אתה יודע מה?

מאיר כהן: אינשאללה, ובעוד שנתיים וחצי יתכנסו החבר'ה ויגידו: אנחנו רוצים להוסיף לא שנה, תשעה חודשים, יכולים לעשות את זה?

איתן גינזבורג: אני חושב שכן.

מאיר כהן: אני רוצה לשמוע את היועץ המשפטי.

איתן גינזבורג: אני אגיד לך למה, כי אתה בכל רגע נתון – כל חבר כנסת פה – יכול להגיש חוק פיזור כנסת.

יואב סגלוביץ': אבל זה משהו אחר.

מאיר כהן: השאלה הבאה שלי – אם אחרי שאישרתי תשעה חודשים, האם אני יכול חצי שנה לפני תום התשעה חודשים להוסיף עוד תשעה חודשים?

איתן גינזבורג: בגדול - - -

מאיר כהן: אם אתה אומר לי בגדול שכן, זה נורא.

איתן גינזבורג: אני אגיד לך מה עמדתי האישית, היא לא מייצגת אף אחד.

מאיר כהן: היא לגיטימית, בבקשה.

איתן גינזבורג: אני חושב שעיקרון - - - הוא תקופת כהונה קבועה וידועה – אגב, אם היית שואל אותי במנותק מהמצב הפוליטי, אני הייתי גם טוען – גם דיברנו על זה עוד לפני הבחירות – עמדתי האישית, איתן, שגם ההסדר המשטרי הזה שאפשר לפזר כנסת לפני המועד הוא לא בסדר.

איתן גינזבורג: האזרחים מצביעים לארבע שנים, לא צריך להקדים ולא צריך לאחר, לאחר רק בנסיבות מיוחדות.

מאיר כהן: אתה תיכף תשמע את ד"ר כסיף.

מאיר כהן: הוא יגיד לך יפה מאוד למה הדבר הזה הוא הדבר הכי דמוקרטי שכן אפשר יהיה לפזר לפני הארבע שנים.

עופר כסיף: אני שמח על המחמאה.

איתן גינזבורג: אם אתה שואל אותי לגבי כללי המשחק הדמוקרטיים, זה לדיון יותר ארוך ועמוק אולי בשעת לילה אחרת, אולי בוועדה אחרת של חוקה, שכללי המשחק צריכים להיות מאוד מאוד ברורים ויציבים.

איתן גינזבורג: כנסת מכהנת ארבע שנים, לא משנה מה, אי אפשר לפזר אותה.

מאיר כהן: כללי המשחק במדינת ישראל מאוד ברורים.

איתן גינזבורג: הם לא.

מאיר כהן: אמר את זה היועץ המשפטי בהשוואה שהוא עשה עם ארצות הבריתה, הם ברורים וטובים.

מאיר כהן: אבל כשרוצים להפוך את זה לאיזה הסכם קואליציוני או הסכם פוליטי בין שני חבר'ה שחושדים אחד בשני, אז ככה מתחילים.

איתן גינזבורג: עד שלא תהיה פה חוקה קשיחה, המשחק הזה ימשיך.

איתן גינזבורג: הרי חוק יסוד: הממשלה שונה הרבה - - -

מאיר כהן: אני לא רוצה לתקוע את אלה אחריי, נדבר על זה פעם.

אלעזר שטרן: אני מציע שסגרנו את הנושא של החוקה אתמול בערב.

אלעזר שטרן: הבנת שבמיוחד כאשר החרדים עושים משא ומתן בשבע דקות ואתם בחודש, אין סיכוי שתהיה חוקה בטווח הנראה לעין.

אלעזר שטרן: גור, אני רוצה לפנות להגיונות שאתה הצגת.

אלעזר שטרן: הרי מה אמרת?

אלעזר שטרן: אמרת שנקבעו ארבע שנים ולשנות אותו ב-80 זה כדי שבסוף לא תהיה פה דיקטטורה שהכנסת תאריך את עצמה.

אלעזר שטרן: אני חושב שהארבע שנים מתו, אין ארבע שנים.

אלעזר שטרן: מה שעושה החוק הזה זה מה שפעם היה ארבע – הרי ארבע זה לא תורה למשה מסיני וגם שלוש זאת לא תורה למשה מסיני.

אלעזר שטרן: אלה מועדים שחוק יסוד קבע לעצמו.

אלעזר שטרן: כיוון שלא רצינו להפוך לדיקטטורה, קבענו 80 חברי כנסת, למה?

אלעזר שטרן: בגלל כל מיני סיבות שיואב ואחרים העלו פה.

אלעזר שטרן: אני מבקש ממך להבין את מה ששכנעתם אותי, לא אתה, מי שהביא את חוק היסוד הזה, שמתו ארבע שנים.

אלעזר שטרן: כל ההתייחסות לארבע שנים ולהקל בשנה שבין השלוש לארבע, זה כמו שהיית מקל בשנה שבין ארבע לחמש, בגלל שהשלוש זה הארבע החדש.

אלעזר שטרן: אם זה הארבע החדש, צריך לשנות את זה ב-80, אחרת עוד פעם אתה לא סתם מחליש את האופוזיציה, אתה נותן לשליט להחליט שהוא מאריך לעצמו את הקדנציה.

אלעזר שטרן: אי אפשר לאחוז את המקל משני הקצוות שלו, גם להגיד ששלוש שנים זאת קדנציה וגם אחר כך להאריך אותה ולהגיד שאפשר לא ב-80, והשיקולים שעלו פה הם רק חלק מהשיקולים האלה.

אלעזר שטרן: אני לא מצליח להבין.

אלעזר שטרן: אחרי שהשתכנענו, אחרי שהכניסו את השלוש שנים, ובמיוחד אחרי שאמרתם את השיקולים שלכם למה אפשר לעשות את זה ב-70, ואולי אפשר להגיד לכם תודה, שב-70 ולא ב-60, או דרך אגב, אני לא רוצה להגיד גם בפחות, אבל ברוב רגיל בכנסת.

אלעזר שטרן: אין לי מה להגיד, אני חושב שהשאלה הזאת היא שאלה בבסיס ההיגיון או חשיפת ההיגיון, שאני באמת לא מבין אותו.

אלעזר שטרן: אני יכול להתחיל להיכנס לכל מיני הסברים שצצו ברגע האחרון, שכמובן עומדים בלב כל החוק הזה של אי-אמון ,וכמה פלסתר אתם עושים לא רק מהחוק, אלא גם מההגיונות שהיו פה על השולחן, כדי שחוסר האמון הזה יבוא לידי ביטוי בחוק יסוד, סליחה, מטורלל לחלוטין בהקשרים האלה.

אלעזר שטרן: אני חושב שהשאלה שלי – למרות שאני קצת נימקתי אותה – היא שאלה מאוד ברורה.

אלכס קושניר: אני באמת לא רוצה להיכנס לכל השיקולים הפוליטיים ששקלתם כדי לעשות את מה שעשיתם ואיך עשיתם את זה תוך כדי דיון.

אלכס קושניר: השמועות והרחשים היו כבר במליאה והיה ברור שזה מה שתעשו, אבל אם אנחנו כבר מדברים על שינוי כזה, אני הייתי רוצה לוודא, שאני מבין נכון מה כתוב.

אלכס קושניר: אני בעיקר פונה אליך גור.

אלכס קושניר: אם אני טועה, אני מאוד מבקש שתתקן אותי.

אלכס קושניר: השאלה הראשונה היא, האם ההארכה שניתנת כאן היא הארכה חד-פעמית, ולמה אני מתכוון?

אלכס קושניר: האם לפי הסעיף הזה לא יכול להיות מצב, שאחרי הארכה ראשונה תהיה הארכה נוספת?

גור בליי: אנחנו חושבים שזה בעייתי לשחק עם הדבר הזה.

גור בליי: לכן אנחנו ניסחנו את זה כביטול של סעיף 8א.

אלכס קושניר: זאת אומרת שזה חוזר לתאריך המקורי של הבחירות, יום ג' ראשון במרחשוון - - -

גור בליי: או מוקדם יותר, אם רוצים לעשות חוק פיזור הכנסת.

גור בליי: אתה לא יכול לשחק עם תאריך בחירות.

גור בליי: אני אלך צעד אחד אחורה, כי אני גם רוצה להתייחס לשאלה של חבר הכנסת כהן.

אלכס קושניר: זה מאוד חשוב, כי יש לי עוד שאלה.

גור בליי: שני הדברים שלובים.

גור בליי: אני רוצה שוב להגיד, כי כל הזמן נוטים לייחס לנו את הדברים של הצעת החוק.

גור בליי: אנחנו חשבנו שזה בעייתי לקבוע שלוש שנים באופן חד-צדדי.

מאיר כהן: רק את זה אנחנו רוצים לשמוע.

גור בליי: אמרתי את זה כבר בעבר.

גור בליי: אנחנו חשבנו שהקביעה הזאת של השלוש שנים היא בעייתית.

אוסאמה סעדי: ואני שאלתי את זה 10 פעמים.

גור בליי: אנחנו כיועצים משפטיים, בסופו של דבר מנסים בהינתן הצעת חוק נתונה, בהינתן משהו מסוים שהמציעים מביאים, לעשות אותו כמה שיותר קוהרנטי עם כמה שפחות עמימויות, עם כמה שפחות לקונות ועם כמה שפחות בעיות.

גור בליי: אנחנו חושבים שזה מאוד מאוד בעייתי להאריך מעבר לארבע שנים, זה כמובן ברמה אחרת, אבל גם לקבוע באופן יזום שלוש שנים לכנסת מסוימת, זה מאוד בעייתי, אנחנו חושבים שזאת בעיה.

אלעזר שטרן: את התאריך לארבע - - -

גור בליי: אנחנו חשבנו שזה בעייתי.

גור בליי: אבל בהינתן הבעייתיות הזאת, עולה שאלה – ואנחנו מנסים להסיר עמימויות לעתיד, כי אנחנו מקבלים מצב נתון, שאומרים לנו כמציעים: אנחנו לא חושבים שזה בעייתי ברמה שאסור לעשות את זה בחוק יסוד, אבל זה עדיין בעינינו דבר לא טוב.

גור בליי: אז אנחנו אומרים: אוקי, בהינתן הדבר הזה, מה אנחנו עושים?

גור בליי: איך אנחנו מנסים לשפר את הדבר הזה ככל הניתן?

גור בליי: ככל הניתן מבחינת גבולות הגזרה שהמציעים יכולים לחיות איתה, כי אנחנו לא בסיטואציה שיכולים להגיד: אסור לך לעשות את זה.

גור בליי: זה לא טוב, אבל אני לא יכול להגיד: אסור לך.

גור בליי: בהינתן הדבר הזה, האיזון שאנחנו חושבים שאפשר לעשות, זה לומר: אתה יכול להחזיר את זה משלוש לארבע, כי בסך הכול זה משהו שבהיבטים מסוימים הוא רצוי, רצוי להחזיר לתקופה המקורית, אנחנו רוצים להסיר את העמימות לגבי מה הרוב.

גור בליי: כדי שלא תהיה שאלה, חשבנו בעבר שהיה כדאי לסדר את זה.

גור בליי: אבל היה אפשר לקבוע שזה גם יהיה כמו שחבר הכנסת סגלוביץ אמר, שזה 80 בנסיבות מיוחדות, זאת גם אופציה.

גור בליי: כך או כך, אנחנו חושבים שראוי לסדר את זה או להסדיר את זה מראש.

גור בליי: בזמנו לא קיבלו את העמדה הזאת.

גור בליי: עכשיו, לא משנה מאיזה טעמים העלו פה, מבחינה משפטית אנחנו חושבים שעדיף שהדבר הזה יובהר.

גור בליי: אנחנו חושבים שעדיף שהדבר הזה יהיה כן או לא, זאת אומרת: שלוש או ארבע, ושלא יתחילו לעשות עם זה משחק.

אלכס קושניר: בעצם אנחנו נמצאים במצב בינארי, או שלוש שנים או המועד המקורי, שהוא אגב לא ארבע שנים, הוא יותר מארבע שנים, אבל לא משנה.

אלכס קושניר: זאת שאלה אחת שרציתי לשאול.

אלכס קושניר: שאלה שנייה, מה קורה לעניין של פיזור הכנסת בתקופה המאורכת?

איתן גינזבורג: אין בעיה - - -

אלכס קושניר: כמה?

אלכס קושניר: באיזה רוב?

איתן גינזבורג: 61, כמו כל חוק.

קריאה: כמו כל פיזור כנסת.

איתן גינזבורג: 61, לא השתנה דבר – סלח לי גור, שאני עונה במקומך.

אלכס קושניר: דבר נוסף, פה בפיזור הכנסת, במידה והכנסת מתפזרת תוך שלוש שנים, יש כל מיני סכמות ומנגנונים מסובכים מי הולך להיות ראש הממשלה, אם חלק מחברי הכנסת עם זיקה כזאת מצביעים ככה ואם חלק מחברי הכנסת עם זיקה אחרת מצביעים אחרת.

מיקי לוי: זה ירד ל-10.

אלכס קושניר: האם המנגנון הזה תקף גם כאן?

איתן גינזבורג: כן.

אלכס קושניר: אם כך, זה אומר שכבר חשבתם מי הולך להיות ראש ממשלה בסיבוב השני.

איתן גינזבורג: זה בדיוק מה שאמרתי קודם, זה יוסד בחקיקה שתהיה.

אורית פרקש הכהן: אבל זאת אותה שאלה שדיברנו עליה קודם.

אורית פרקש הכהן: המנגנון הזה כולל הודעה של חצי שנה מראש, מה יהיה ההסדר.

איתן גינזבורג: בשביל לשנות את זה משלוש שנים לארבע שנים - - -

אוסאמה סעדי: לא, הוא אומר שאם חשבת על ראש ממשלה - - -

איתן גינזבורג: זה מה שעניתי קודם, לא שמעת מה שאמרתי קודם.

איתן גינזבורג: עניתי על זה, כדי להאריך את זה לארבע שנים, צריך חקיקה.

אוסאמה סעדי: הבנתי.

איתן גינזבורג: זאת תהיה אותה חקיקה של תיקון חוק היסוד הזה.

איתן גינזבורג: יצטרכו לעשות עוד הסדרים בדיוק בהקשר של מה שאמר אבי.

יואב סגלוביץ': אבל אם כבר מדברים על מועדים, למה במקום חצי שנה לא לעשות שנה וחצי?

אלכס קושניר: זאת בדיוק הבעיה.

אלכס קושניר: יש פה מצב שמעולם לא היה.

אלכס קושניר: הרי כשהכנסת בוחרת או משביעה ממשלה, וזה לא משנה לאיזה פרק זמן, אנחנו יודעים שכל עוד הממשלה הזאת מתפקדת, אנחנו יודעים בדיוק מי ראש ממשלה.

אלכס קושניר: בחוק הזה, עד השינוי הזה, גם ידענו.

אלכס קושניר: זה אולי מסובך, אבל אחרי שסידרתם את כל הלאקונות, ידענו שיש שנה וחצי ככה ושנה וחצי ככה.

אלכס קושניר: רק צריך לקרוא את החוק, לשבת קצת, לעשות פסיכומטרי ולהבין מה קורה פה.

גור בליי: לצערי לא כל הלאקונות סודרו.

אלכס קושניר: עכשיו אתם מכניסים אותנו למצב שיכול להיות מצב שאנחנו לא יודעים מי הולך להיות ראש הממשלה.

אלכס קושניר: יש פה מצב של אי-ודאות אחרי שלוש שנים, והשאלה אם זה חוקתי.

גור בליי: הדבר הזה הטריד אותנו גם.

גור בליי: אני חושב שחבר הכנסת ניסנקורן התייחס לזה.

גור בליי: להבנתי, כל עוד לא נקבע אחרת, ראש הממשלה שכיהן בסוף השלוש שנים, ממשיך להיות ראש ממשלה.

אלכס קושניר: אז אולי כדאי לכתוב את זה.

גור בליי: לא צריך לכתוב את זה, כי אתה לא כותב שהוא מתפטר.

איתן גינזבורג: אתה לא פותר שום דבר.

איתן גינזבורג: אין לו מועד פקיעה.

אוסאמה סעדי: לא, כתוב.

גור בליי: יש מועד חילופים.

אוסאמה סעדי: יש מועד חילופים, ראש הממשלה המכהן זה שנה וחצי, וראש הממשלה החלופי גם שנה וחצי.

איתן גינזבורג: חבר'ה, מה קורה אחרי שנה וחצי?

איתן גינזבורג: יש בחירות, מי בממשלת מעבר?

איתן גינזבורג: זה לא כתוב - - -

יואב סגלוביץ': לא, זאת רק ממשלת מעבר.

איתן גינזבורג: זה לא משנה, ממשלת מעבר לא כתובה בחוק.

אוסאמה סעדי: בשנה וחצי הראשונות זה בנימין נתניהו.

יואב סגלוביץ': יש פה חור ענק, תסגרו אותו לטובת כולנו.

יואב סגלוביץ': אני אומר לכם, זאת לא ממשלת מעבר.

יואב סגלוביץ': כשאתם אומרים שזאת ממשלת מעבר, זה בסדר בהגיון, אבל זה לא בחוק.

יואב סגלוביץ': תשכחו מהאופוזיציה, אני אומר לכם שיש פה חור ענק.

גור בליי: שוב אני אומר, בחוק כפי שהוא מנוסח היום – וזאת אחת הסיבות שהמציעים רוצים להציע כל מיני שינויים בדבר הזה – החוק היום לא קובע שהכהונה אחרי ראש הממשלה השני נפסקת אחרי שלוש שנים.

איתן גינזבורג: ברור שלא.

יואב סגלוביץ': - - - הרי גם כתוב.

גור בליי: לא, כתוב רק מועד חילופים.

גור בליי: המועד היחיד שמופיע זה מועד החילופים, ולכן ראש הממשלה השני ימשיך לכהן.

יואב סגלוביץ': גור, תשכחו לרגע את הפוזיציה שלי, בסדר?

יואב סגלוביץ': בחוק יסוד שמדבר על הדברים הכי בסיסיים של המשילות במדינת ישראל, אנחנו אומרים: ככה אנחנו מבינים.

יואב סגלוביץ': אני אומר שזה לא יכול להיות.

יואב סגלוביץ': עזבו רגע את הפוזיציה שלי, זה לא יכול להיות.

יואב סגלוביץ': בשביל מי שמחוקק את החוק, זה לא יכול להיות.

אלכס קושניר: פתרת עמימות אחת, אבל יצרת עמימות אחרת, נוספת, ואולי הרבה יותר קשה, שאתה לא יודע מי הולך להיות ראש ממשלה אחרי.

איתן גינזבורג: זאת קביעת אקסיומה לא נכונה.

איתן גינזבורג: זה פשוט לא נכון מה שאתם אומרים.

איתן גינזבורג: אני לא מסכים עם מה שיואב אמר.

איתן גינזבורג: כתוב בחוק מתי מתחלף ראש הממשלה, אחרי שנה וחצי.

איתן גינזבורג: הוא ממשיך לכהן, אחרי שנה וחצי יש ראש ממשלה אחר.

איתן גינזבורג: הוא מכהן שנה וחצי, יוצאים לבחירות.

איתן גינזבורג: מי מכהן בתקופת הבחירות כראש ממשלה?

איתן גינזבורג: אותו אחד שהיה בחלק השני, ועל זה בכלל אין ויכוח.

איתן גינזבורג: זה לא צריך להיות מוסדר בחוק, כי זה מה שכתוב ויש דין רציפות לכל ממשלה שפג תוקפה.

אלכס קושניר: זאת ממשלת מעבר.

אלכס קושניר: פה אתה לא בממשלת מעבר, פה אתה בממשלה מכהנת.

גור בליי: כל עוד לא נקבע אחרת, ראש הממשלה השני ממשיך לכהן.

יואב סגלוביץ': תכתבו את זה.

איתן גינזבורג: למה צריך?

איתן גינזבורג: למה צריך?

יואב סגלוביץ': למה צריך?

יואב סגלוביץ': לא צריך, תשאירו את זה.

עופר כסיף: כל הרעיון של ההסכם הזה הוא בגלל אי-האמון בין שני האנשים.

איתן גינזבורג: עופר, זה לא ברמה הפוליטית עכשיו, אלא ברמה המשפטית.

יואב סגלוביץ': נגיד שהם אוהבים אחד את השני ומאמינים אחד לשני, יש פה בעיה שהיא בעיה מהותית, לא מסכים.

יואב סגלוביץ': יש אפשרות שראש ממשלה מאיזושהי סיבה מפסיק את כהונתו בהתחלה וחוזר אחר כך, איך זה משתלב עם הסיפור הזה?

יואב סגלוביץ': אני אתן לך דוגמה, שביבי אחרי שנה עוזב לחצי שנה וחוזר, הוא ממשיך אחר כך.

גור בליי: אז הוא ממשיך.

יואב סגלוביץ': לכמה?

יואב סגלוביץ': לשנה.

גור בליי: לא, אבל זה בדיוק העניין.

גור בליי: לכן במובן הזה, אני לא יודע אם פוליטית זה יהיה נוח למציעים - - -

אוסאמה סעדי: אני מדבר עכשיו פוליטית לאיתן ולגור.

גור בליי: אני רק אומר מבחינה משפטית - - -

יואב סגלוביץ': אנחנו לא מדברים עכשיו מבחינה משפטית.

גור בליי: פוליטית, אני משאיר את זה להם.

גור בליי: משפטית יש ראש ממשלה.

יואב סגלוביץ': גור, לא פוליטית.

יואב סגלוביץ': אם יש פה איזשהו סימן שאלה הכי קטן – יש פה השפעות רוחביות, אי אפשר לצפות את כולן, אם לא נכנסים יותר לעומק.

יואב סגלוביץ': אני רואה שאין מספיק זמן אמיתי להיכנס לעומק, לטובת העניין.

יואב סגלוביץ': בשש בבוקר יהיו ההסתייגויות, יהיו הצבעות בתשע.

יואב סגלוביץ': לטובת העניין, החוק הזה מחורר ככברה עוד לפני זה.

יואב סגלוביץ': יש פה הרבה לקונות גם היום.

יואב סגלוביץ': עכשיו מוסיפים עוד לקונה.

אוסאמה סעדי: גור, אני רוצה להגיד לאיתן ולאורית, אתה אומר שבתקופה השנייה בני גנץ יהיה ראש ממשלה וכל עוד לא נקבע אחרת, הוא ימשיך להיות ראש ממשלה.

אוסאמה סעדי: אני אומר לכם שמי שרצה את הסעיף הזה, חשב בדיוק על הסיטואציה שלפני הבחירות בני גנץ יהיה ראש ממשלה.

אוסאמה סעדי: הוא אמר שאם הוא רוצה להאריך את התקופה הזאת, הוא צריך רוב של 80 לפי סעיף 9א לחוק-יסוד: הכנסת.

אוסאמה סעדי: הוא אמר: אני רוצה אותו 70 ואז אני אעשה את השינוי הזה ואז אהיה ראש ממשלה ואפיל את הממשלה ואלך לבחירות אחרי ארבעה, חמישה חודשים שאני ראש ממשלה.

קריאה: נניח שזה נכון.

אוסאמה סעדי: אז אני לא מדבר אתך, אמרתי שקודם אני מדבר לאיתן ולאורית, וזה פוליטי.

אורית פרקש הכהן: אבל אז צריך להאריך, אתה מתכוון כאשר מאריכים את הכנסת.

אוסאמה סעדי: יאריך את זה בשנה ויגיד: אני חצי שנה ובני גנץ עוד חצי שנה, אבל בדיוק בתקופה הזאת הוא יפזר את הכנסת וילך לבחירות לראשות ממשלה.

אוסאמה סעדי: הוא יבין שבתקופה השנייה בני גנץ ראש ממשלה והוא ילך לבחירות כשהוא ראש ממשלה.

אוסאמה סעדי: ביבי לא רוצה את זה, תחשבו שזה לא לטובתכם פוליטית.

יזהר שי: אבל סעדי, זה אומר שגם אתה מבין שיש ראש ממשלה.

יזהר שי: אין שאלה אם יש ראש ממשלה, אין לקונה.

יזהר שי: אולי אתה לא אוהב את זה פוליטית.

אוסאמה סעדי: העמדה שלי, שאמרתי מהיום הראשון – ואני רואה שגם משרד המשפטים שומע אותנו וגם עמיר פוקס.

אורית פרקש הכהן: אני ואיתן מדברים בינינו, שההסדר הזה הוא בסוף הבהרה של מה שחוקקנו קודם, וגם אין כרגע הסדר סופי וסגור.

אוסאמה סעדי: אתם חוקקתם חוק, כשעיגנתם את ההסכם הקואליציוני ועיגנתם את כל ההסכם הזה בחוק יסוד, ולכן שיניתם את כל המודל לדו-ראשי, דו-גושי, פריטטי, שוויוני, הכול, שנה וחצי ושנה וחצי.

אוסאמה סעדי: עכשיו אני לא יודע מאיפה צץ העניין הזה ולמה.

אוסאמה סעדי: אתם כל כך תמימים, שפתאום מתי זה עלה?

אוסאמה סעדי: זה עלה בדיוק לפני ההצבעה בקריאה שנייה ושלישית ואנחנו תפסנו שאתם מתלבטים, הוא מציע, לא מציע, מי ראשון ומי שני, ואז אמרתי: רבותי, בואו נעמיד את זה למבחן.

אוסאמה סעדי: אם הם רוצים לחזור לוועדה, שיחזרו, שלא ימשכו אותנו עוד כמה שעות.

אוסאמה סעדי: אם הם רצו את זה, למה בארבע ורבע?

אוסאמה סעדי: במקום שתבוא ותנמק, היית עולה ואומר: רבותי, אני מחזיר את זה לוועדה, יש נושאים מסוימים.

אוסאמה סעדי: תאמין לי, היינו יכולים לעשות את זה מארבע וחצי עד שמונה, עד תשע ועכשיו כבר היינו חוזרים למליאה ומסיימים.

אוסאמה סעדי: אל תהיו כל כך תמימים שפתאום זה צץ וזה עלה.

אוסאמה סעדי: הקונסטרוקציה המשפטית הנכונה היתה לא לגעת בסעיף 8 ו-9 לחוק-יסוד: הכנסת.

אוסאמה סעדי: תשאירו את זה, בחוק אחר תקופת הכנסת נקבעה בסעיף 8 לארבע שנים ומשהו.

אוסאמה סעדי: אתם מדברים על יציבות?

אוסאמה סעדי: הרי כל השיקול שלכם לגבי יציבות אחרי תקופה קשה משברית.

אוסאמה סעדי: כולם שאלו אתכם אז למה לא ארבע שנים.

אוסאמה סעדי: השאלה והסוגיה הזאת היו על הפרק.

אוסאמה סעדי: גם גור וגם אני ויתר החברים העלו את זה.

אוסאמה סעדי: הכנסת הזאת נבחרה לתקופה של ארבע שנים ושבעה חודשים.

אוסאמה סעדי: אתם באתם באופן מאולץ ואמרתם: שלוש שנים, למה?

אוסאמה סעדי: היה מן הראוי להשאיר את סעיף חוק-יסוד: הכנסת.

אוסאמה סעדי: בהסכם הקואליציוני עיגנתם את זה דו-ראשי, פריטטי, הכול בסדר, אבל יכולתם לקבוע את מועד החילופים מבלי לקצר את התקופה של הכנסת, ואז אם אתם רוצים לפזר – מפזרים, או להאריך.

אוסאמה סעדי: את כל הדברים האלה יכולתם לעשות אז.

אוסאמה סעדי: עכשיו אתם עוד פעם מכניסים את סעיף ג', שגם אני כמו יתר החברים חושב שהוא מכניס יותר עמימות מאשר בהירות.

אוסאמה סעדי: למה רוב של 70?

אוסאמה סעדי: למה?

אוסאמה סעדי: אנחנו הסתייגנו, ואני חושב שגם בג"צ ואפילו שרת המשפטים הקודמת אמרה: למה רוב של 70?

אוסאמה סעדי: למה לא רוב רגיל של 61?

גור בליי: זאת גם היתה עמדתנו.

אוסאמה סעדי: זאת גם העמדה שלהם וגם העמדה של משרד המשפטים.

גור בליי: חשבנו שיש ממש קושי חוקתי בעניין של מעל 61.

אוסאמה סעדי: נכון שבג"ץ בפסק דין שלו מהלילה דחה את העתירות, אבל תקראו מה הוא אמר על זה.

אוסאמה סעדי: הוא אמר לעת הזו, ויש בעיות משפטיות קשות בחלק מהנקודות האלה, והשאיר פתח וגם היועץ המשפטי נתן לכם תמרורי אזהרה, במיוחד לסעיף הזה.

אוסאמה סעדי: אם מחר זה ייפסל, ה-70 ייפסל ונחזור ל-61, ביבי לא צריך 70, מספיק לו 61 ועל זה הוא - - -

איתן גינזבורג: תודה.

אוסאמה סעדי: אל תצחק, כי אתה יודע שזה נכון.

אוסאמה סעדי: זה נכון באבו אבוהה, מי שהגה את זה - - -

אלכס קושניר: איתן, מתי הנוסח הסופי יהיה מוכן?

אלכס קושניר: כי עליו אנחנו צריכים לכתוב הסתייגויות.

איתן גינזבורג: גור בדיוק מכין את הנוסח.

אלכס קושניר: תשלחו את זה לקבוצה?

גור בליי: אני מניח שכן, אבל אני רק רוצה לחדד, כי אני חושב שאולי הדברים לא הובנו נכון.

גור בליי: אני חושב שמה שאי אפשר לעשות זה להאריך מעבר לארבע שנים האלה, אני מקווה שזה מובן.

איתן גינזבורג: כולם מבינים את זה.

גור בליי: אי אפשר בכל מקרה מעבר לתקופת הכהונה הרגילה.

גור בליי: זה ברור, את זה אי אפשר לעשות, זאת בעיה וזאת פגיעה בליבה הדמוקרטית ואת זה אי אפשר.

אלכס קושניר: ואי אפשר להאריך לפחות, אלא אם כן - - -

גור בליי: השאלה בינינו זה בין השלוש לארבע ומה הרוב שצריך לעלות מהשלוש לארבע.

גור בליי: מעל לארבע, ברור לגמרי שבנסיבות של 9א, התקופה רק לנסיבות מיוחדות – לא רק ה-80, אלא גם כל עוד יש מניעה, כי זאת כבר בעיה דמוקרטית ואת זה אי אפשר לעשות.

גור בליי: אני מקווה שזה מובן.

מיקי לוי: אבל גור, זאת לא הבעיה היחידה.

מיקי לוי: אבי יצא, אתה יודע כמה פעמים שאלתי את אבי למה שלוש שנים?

גור בליי: בסדר, גם אני.

מיקי לוי: מופיע בפרוטוקול, והתשובה היתה יציבות.

גור בליי: גם אני שאלתי.

מיקי לוי: אמרתי: אבל חבר'ה יציבות של שלוש שנים היא גרועה מיציבות של ארבע שנים.

עוזי דיין: זה פשוט לא הנושא של הערב.

עוזי דיין: אני מבין מה שאתה אומר.

עוזי דיין: אני מבין את ההיגיון של הדברים.

מיקי לוי: הנושא של הערב זה זמן שהממשלה תכהן.

גור בליי: זה נכון שכל הבעיה היתה נחסכת, אם לא היתה הקביעה של השלוש שנים.

גור בליי: הקביעה של השלוש שנים הכניסה אותנו לקושי הזה.

מיקי לוי: אם היו מכניסים לחוק ארבע שנים בצורה ברורה, שנתיים X, שנתיים Y, הסדר כבר לא מעניין אותי.

מיקי לוי: מה שעשו כרגע זה עסק פרוץ לחלוטין.

מיקי לוי: אחרי שלוש שנים, אני כבר לא מדבר על זה שנגיד יקרה לא יודע מה לביבי והוא יסיים אחרי שנה ואז הוא יהיה חייב לו חצי שנה ולפי החוק הקודם הוא צריך לחזור ולקבל את החצי שנה הנוספת.

מיקי לוי: איך יסתדרו?

מיקי לוי: איך יסתדרו?

מיקי לוי: עשה רק שנה ונשאר לו חייב רק חצי שנה.

מיקי לוי: אני לא מבין את הליכודניקים.

מיקי לוי: יש פה חור ענק, ענק בעניין הזה.

יזהר שי: זה בסדר, כי יאיר לפיד אמר שהוא יעזור לכם.

מיקי לוי: הוא לא צריך את יאיר לפיד.

יזהר שי: לא, יאיר אמר, לא אני.

מיקי לוי: הוא יכול לפנות למשותפת.

יזהר שי: אבל יאיר אמר שהוא.

מיקי לוי: הוא יכול לבוא ולהגיד: אני מפרק את הממשלה, כל האופוזיציה תתנפל.

עוזי דיין: בסך הכול משתעשעים בעניין, שהוא מסביר להם שהם תמימים, ואתה מסביר לנו שאנחנו תמימים.

מיקי לוי: עוזי, תהיה רציני.

קריאה: עוזי, אנחנו פשוט מסבירים שזה חוק בעייתי.

מיקי לוי: יש כאן בעיה, שאם נתניהו מסיים מסיבה כלשהי, כתוב בחוק, אחרי שנה ונשארים חייבים לו חצי שנה והוא בא אחר כך ואומר: תשלימו לי עכשיו את החצי שנה, גנץ תזוז, על פי החוק מגיעה לי חצי שנה ועכשיו מגיעים גם להארכה וצריך להצביע גם להארכה.

מיקי לוי: או שיבוא גנץ לחצי שנה או לשנה או לשנה וחצי, זה לא מוגדר בחוק, כי ביבי רוצה את החצי שנה שלו האחרונה במידי, לא כתוב מתי.

עוזי דיין: זה עניין פוליטי.

מיקי לוי: אבל זה חוק.

מיקי לוי: עוזי, באמת.

עוזי דיין: מיקי, מותר לדבר אתך.

מיקי לוי: אבל אמרת שזה לא קשור, ואני אומר לך שזה קשור והיועץ המשפטי אומר לך שזה קשור.

מיקי לוי: היועץ המשפטי אומר שזה קשור.

עוזי דיין: מי שנרשם באופן מסודר ומדבר באופן מסודר, התור שלו לא מגיע אף פעם.

איתן גינזבורג: לא נכון, מיקי היה רשום.

מיקי לוי: אם הייתם עכשיו אומרים שנתיים וארבע שנים מוסדר, לא חשוב לי מי מתחיל ומה מתחיל.

מיקי לוי: אתם השארתם את העניין הזה פרוץ.

מיקי לוי: במקום ללכת מהסוף לאחור, הלכתם מקדימה לסוף.

מיקי לוי: זה נתון לכל מיני בעיות, כי נגיד שבני גנץ הוא השני, הוא בממשלת מעבר ורוצים להאריך את זה לעוד שנה אחת, כל אחד חצי שנה, מי יהיה ראשון?

מיקי לוי: מי יהיה שני?

מיקי לוי: זה נתון לפרשנות, זה נתון לוויכוחים, זה לא סגור.

מיקי לוי: נוסף לזה, אם ביבי מפסיק אחרי שנה ודורש אחר כך את החצי שנה הנוספת שלו, מותר לו על פי החוק.

מיקי לוי: לכן אני אומר, שזה יביא רק לבעיות.

מיקי לוי: זה לא אפוי, זה פשוט לא אפוי.

מיקי לוי: אולי תגידו: ארבע שנים, שנתיים X, שנתיים Y, לא מעניין אותי הסדר, שלום על ישראל, כאב הראש נגמר.

מיקי לוי: לכן אני אומר לכם שזה מקור לבעיות.

מיקי לוי: תודה.

איתן גינזבורג: אני רוצה לעבור לעמיר פוקס מהמכון הישראלי לדמוקרטיה.

איתן גינזבורג: תודה רבה שאתה מצטרף אלינו בלילה הזה, אני אשמח לשמוע את עמדתך.

עמיר פוקס: קודם כל, אני חושב ששורש הרע זה הקיצור של הכהונה.

עמיר פוקס: מישהו חייב לומר את זה.

עמיר פוקס: גור אמר את זה, אבל זה לא רק איזשהו משהו שזה עושה לנו בלגן, אלא כי זה פוגע באינטרס הציבורי.

עמיר פוקס: יש סיבה שקובעים ארבע שנים.

עמיר פוקס: הסיבה היא שאלה תהליכים ורפורמות שלוקחים זמן.

עמיר פוקס: הכנסת לא סתם נקבעה לארבע שנים, שלא לדבר על זה שבחירות עולות המון כסף, וככל שאתה מקדים אותן, אתה מבזבז המון כסף.

עמיר פוקס: רציתי לחזור על הנקודה הזאת, למרות שלא נראה לי שהיא תשנה הרבה.

עמיר פוקס: לעניין הרציונלים למה יש לנו את ה-80 והנסיבות המיוחדות, בתור אחד האנשים שהעלה את הבעיה, אני חושב שצריך להגיד אותה.

עמיר פוקס: אני חושב שהפרשנות שגם אם הכנסת מאריכה את הכהונה שלה תוך כדי הארבע שנים, אחרי שהיא כבר התפזרה, הסעיף של הוראת השעה למעשה קבע מועד פקיעה לכנסת, ואיך שאני מפרש את זה – לפחות כפרשנות סבירה – את הסעיף של ה-80, גם אם זה לפני הארבע שנים והיא מחליטה להאריך, היא צריכה את ה-80 והיא צריכה את הנסיבות המיוחדות, כי הכנסת כבר פקעה, זה סוף התקופה שלה.

עמיר פוקס: ככה אפשר לפרש את זה.

עמיר פוקס: כמו שאייל גם אמר בדיונים, לכן חשוב מאוד שאתם עושים את ההבהרה הזאת.

עמיר פוקס: זה היה רע מאוד, אם לא הייתם כותבים את זה, כי אז בהחלט היתה עולה שאלה פרשנית האם צריך 80 או לא צריך 80 בנסיבות מיוחדות וכו'.

עמיר פוקס: ככל שכבר עושים את זה, יש פה עוד אופציה שצריך לשקול.

עמיר פוקס: אנחנו חשבנו שנכון יותר היה שחוק היסוד עצמו, בחוק-יסוד: הכנסת היה כתוב אמנם אורך הכהונה הוא רק שלוש שנים, אבל שממש שם יהיה כתוב סוג של תנאי מתלה, שהכנסת רשאית להחזיר את המועד המקורי בהחלטה, אפשר להגיד ברוב של 70, אפשר להגיד ברוב אחר.

עמיר פוקס: ככה זה היה מונע את הצורך לחוקק חוק יסוד חדש בשביל בחירות ספציפיות, אלא לפחות קונספטואלית חוק היסוד עצמו גם מצד שני הקדים את פקיעת הכנסת וגם קבע איזושהי פרוצדורה שבהתאם אליה אפשר להחזיר לברירת המחדל של ארבע, ארבע שנים וחצי.

עמיר פוקס: ככה זה היה יותר אלגנטי מהבחינה הזאת שלא היה צריך לתקן את חוק היסוד, אלא פשוט לקבל החלטה בהתאם לחוק היסוד.

עמיר פוקס: בהתאם להגבלה גם לקבל החלטה שמאריכה חזרה.

עמיר פוקס: עכשיו בדיון פה עולות בעיות, כי למעשה יתכן שצריך יהיה לתקן עוד דברים, אז יכול להיות שממילא צריך להעביר חוק יסוד, שזה די בדיחה שצריך לתקן את חוק היסוד בשביל להאריך את הכנסת בעוד שנה, אבל אני מסכים שיתכן שהיה צריך – ולכן יש לי עוד איזושהי הערה.

עמיר פוקס: יתכן שיותר חכם היה במקום להגיד, שצריך להעביר חוק שמאריך עד חצי שנה לפני הבחירות, שזה חייב לקרות לפני תקופת ההחלפה.

עמיר פוקס: אז אם עושים את זה לפני תקופת ההחלפה, אפשר פשוט להשלים במקום מה שהולך להיות לכאורה שנה וחצי, שנה וחצי ועוד חצי ועוד חצי, שזה פשוט הזוי גם מבחינת יציבות.

עמיר פוקס: תחשבו, משרד ראש הממשלה מתחלף, כי ה-staff סביבו מתחלף.

עמיר פוקס: זה הרי הזוי לגמרי, שאנחנו נעבור שלושה חילופים של ראשי ממשלה בקדנציה אחת.

עמיר פוקס: אז לפחות, אם כבר מחליטים להאריך, שיעשו את ההארכה לפני תקופת החילופים הראשונה, ואז מאריכים את ראש הממשלה הראשון עד לשנתיים ומשהו, עד שזה בדיוק האמצע, ואז ראש הממשלה השני עוד שנתיים ומשהו.

עמיר פוקס: אני חושב שאם כבר רוצים את זה, שיקבלו את ההחלטה כמה חודשים לפני ההחלפה.

עמיר פוקס: ככה זה גם יחסוך את כל ההתעסקות עכשיו, הרי יצטרכו לעשות תיקונים שאומרים מה קורה בכל ההחלפות האלה, כי הרי יצטרכו להכניס את זה לחוק.

עמיר פוקס: החוק עכשיו מדבר רק על החלפה אחת ועושה המון איזונים וכו'.

עמיר פוקס: כל האיזונים האלה יצטרכו לחלול בהחלפה הראשונה והשנייה והשלישית, זה הזוי מאוד.

עמיר פוקס: אני רוצה להגיד עוד מילה ולחזק את מה שאמר חבר הכנסת רם בן ברק.

עמיר פוקס: מניעת ההארכות זה לא רק כדי שהכנסת לא תהפוך לדיקטטורה ותאריך את עצמה מעבר לארבע השנים.

עמיר פוקס: יש פה גם כוח שנותנים לקואליציה, שממילא היא מאוד מאוד חזקה אצלה.

עמיר פוקס: ממילא יש לה תמיד את הכוח להקדים את הבחירות, ולכן לקבוע את מועד הבחירות ואת העיתוי שלהן, אבל לפחות עד היום היינו בקונספציה שהדבר הזה הוא חד-כיווני, זאת אומרת: ברגע שהקדמת, אתה לא יכול להאריך.

עמיר פוקס: אני מסכים אתו, שככל שאתה מקבל את הכוח המותלה הזה, אתה מקדים אבל אתה יכול גם לחזור בך, יש פה תקדים מסוכן.

עמיר פוקס: לכן חשוב לדעתי למשל לתחם אותו בזמן יותר קרוב, זאת אומרת שזה לא יבוא ממש לפני הבחירות, אלא זה יבוא לפני ההחלפה, ולכן זה הרבה יותר מהבחירות.

עמיר פוקס: אתה לא יכול להתחיל לחשוב על שיקולים, כמו: מה הסקרים אומרים לי היום.

עמיר פוקס: אתה קובע משהו שאמור להיות בעוד שנה וחצי, ולכן השיקולים הם יותר רחבים.

עמיר פוקס: גם מאוד חשוב לומר, שזה מחזיר אותנו לברירת המחדל, זה לא יוכל להיות משחק שמשחקים אותו כמה פעמים.

עמיר פוקס: אני מסכים עם גור, שלפחות הנוסח שהוא הניח, מחזיר אותנו לברירת המחדל.

עוזי דיין: חבר הכנסת שאתה מסכים אתו זה יואב סגלוביץ, זה לא רם בן ברק.

עמיר פוקס: אוקי, סליחה.

עופר כסיף: חלק גדול מהדברים שרציתי להגיד נאמרו, אבל אני רוצה בכל זאת לחזור לנקודה אחת.

עופר כסיף: אמרתי אותה קודם ועכשיו עמיר גם הזכיר את זה, וזאת שאלת ברירת המחדל.

עופר כסיף: ברירת המחדל אמורה להיות באמת הארבע שנים, או אם אני אציג את זה אחרת, אני אשווה את זה לרגע למשהו אחר, אני אציג את זה כסוג של מטאפורה.

עופר כסיף: תארו לכם ששתי קבוצות עולות למגרש הכדורגל ואחת מהן מובילה 2-0 בדקה שבעים, ופתאום מחליטים להפסיק את המשחק בדקה 80.

עופר כסיף: החליטו לשנות את הכללים.

עופר כסיף: במקום לאפשר למשחק להמשיך, כפי שהיה ידוע מראש, כשהקבוצה שנמצאת עם היד על התחתונה, תדע שיש לה את הסיכוי של 20 דקות להשוות ולנצח, פתאום אחרי 10 החליטו שלא.

עופר כסיף: מה שקורה פה זה שינוי כללי המשחק - -

עוזי דיין: רק להאריך את המשחק.

עופר כסיף: - - לאחר שהמשחק כבר התחיל.

עוזי דיין: המשל הוא להאריך אותו, לא לקצר.

עופר כסיף: לא, לא.

עופר כסיף: אני חוזר לזה שמלכתחילה זה שאחרי שהכנסת העשרים ושלוש נבחרה מחליטים שהיא תכהן שלוש שנים, זאת הבעיה.

עופר כסיף: זאת הבעיה.

עוזי דיין: כרגע - - -

עופר כסיף: אני אומר מה שאני רוצה להגיד.

עופר כסיף: תיכף אני אגע גם בעוד היבט, שקשור למה שאחרים אמרו.

עופר כסיף: אני אומר שקודם כל יש פה בעיה של שינוי כללי המשחק, אחרי שהמשחק התחיל.

עופר כסיף: כולם יודעים, הציבור ואנחנו, שברגע שהכנסת נבחרה – עזבו רגע מי בממשלה ואיך מרכיבים אותה – באופן עקרוני יש כללים שקובעים איך הכנסת יכולה לקצר את ימיה, זה בסדר, יש כללים.

עופר כסיף: אבל מראש לקבוע שהכנסת תכהן שלוש שנים, זה שינוי כללי המשחק, אחרי שהמשחק התחיל, זאת הבעיה היסודית.

עופר כסיף: על בסיס זה אני אגיד עוד דבר.

עופר כסיף: נדמה לי שמישהו הזכיר את זה קודם במילים קצת אחרות.

עופר כסיף: אחד הדברים שמאפיינים משטרים מתוקנים - אני אפילו לא רוצה להגיד דמוקרטיים, למרות שיש חפיפה גדולה בין מתוקן לבין דמוקרטי – זה שיש בהם איזושהי ודאות או איזושהי קביעות, כלומר: אני חוזר לאותו ביטוי "כללי המשחק" ידועים.

עופר כסיף: בן אדם יכול לכלכל את צעדיו ולתכנן אותם על פי צפי מה יהיה גורלו לטוב ולרע, למה?

עופר כסיף: כי הוא מכיר את כללי המשחק.

עופר כסיף: המשטר המתוקן הוא משטר שלא נשען על גחמות.

עופר כסיף: הוא משטר שיש בו דברים ברורים, על פיהם אפשר להתנהל.

עופר כסיף: אתה יודע שאם תעשה מעשה מסוים – בין אם אתה מהציבור הרחב או אם אתה מקרב מקבלי ההחלטות – לא משנה כרגע מה הוא, אתה תתוגמל עליו לטוב או לרע, למה?

עופר כסיף: כי הדברים ידועים.

עופר כסיף: זה אחד מהדברים הבסיסיים של משטר מתוקן.

עופר כסיף: הרפורמיסטים הגדולים של המשפט במאה ה-18 עשו את זה בדיוק, דיברו על החשיבות של כללי משחק שלא יהיו גחמתיים, שלא יהיו קפריזות.

מיקי לוי: אני יכול להפריע?

מיקי לוי: כי אוסאמה אמר שעושים נוסח נוסף.

מיקי לוי: אם עושים נוסח נוסף, הכול צריך להיות מההתחלה.

עופר כסיף: בדיוק לזה אני מתכוון.

מיקי לוי: אי אפשר לחיות כך.

עופר כסיף: בדיוק על זה אני מדבר.

עופר כסיף: מיקי, תקשיב למה שאני מדבר, כי זה בדיוק מה שאני מדבר עליו, בדיוק מה שאני מדבר עליו.

עופר כסיף: מה שקורה לפנינו, בין אם יהיה נוסח נוסף או לא, כי כבר היו מספיק, זה שאנחנו רואים שהכול מנוהל פה על פי גחמות, על פי קפריזות.

עופר כסיף: אין שום דבר ברור, בהיר וודאי.

עופר כסיף: אתמול זה שלוש שנים.

עופר כסיף: עכשיו אולי פתאום תהיה אפשרות להאריך, עוד לפני שאני נכנס לשאלה אם זה 80 או 70.

עופר כסיף: עכשיו פתאום אומרת השמועה, שהולך להיות עוד שינוי.

עופר כסיף: חברים, כך לא מתנהל משטר מתוקן.

עופר כסיף: משטר מתוקן חייב להיות מבוסס על כללי משחק יציבים, ולא על קפריזות, וכאן הכול קפריזי – על פי מה משרת את אלה שרוצים לקדם את עצמם.

עופר כסיף: זה לא יכול להתנהל כך.

עופר כסיף: לכן הטענה שלי היא שכל הדבר הזה צריך להתבטל, הווי אומר: יש כללי משחק שהיו ברורים ערב הבחירות.

עופר כסיף: כנסת נבחרת מראש לארבע שנים פחות או יותר, כך זה צריך להיות.

עוזי דיין: אני לא בטוח שיש טעם שאני אדבר, בגלל שאלה שדיברו, דיברו.

עוזי דיין: אני רציתי להתחיל.

עוזי דיין: אמרו והלכו, נשמע לי דווקא סופר הגיוני, שאם עלו כאן דברים שחושב יועץ משפטי לתקן את הניסוחים שלו, הוא צריך לעשות את זה.

עוזי דיין: מצד שני, אתם מתייחסים אליו כאילו הוא אמור להסביר אם החוק צודק או לא צודק.

עוזי דיין: זה לא קשור בכלל.

עוזי דיין: יועץ משפטי צריך להגיד אם יש בעיות בדברים מסוימים, דברים שאסור לעשות אותם, אם יש דברים שלא תפורים מספיק טוב, ומי שהביא את החוק צריך להסביר את החוק, לא היועץ המשפטי.

עוזי דיין: אם כך, אני אסתפק בדבר אחד, שהעלו פה נקודות מעניינות, חלקן נוגעות ליסוד של הדברים והן לא מחדשות שום דבר, הן היו נכונות כל הזמן.

עוזי דיין: לשיטת מי שאמר אותן, הן היו נכונות, אבל לא פותחים עכשיו ואומרים: רגע, בואו נחזיר את כל הכנסת אחורנית בשבוע, אלא הנמקות למה בכלל החוק הזה לא טוב והסידור הפוליטי הזה לא טוב וכו'.

עוזי דיין: אני חושב שכדאי כרגע להתמקד בשאלה, האם הניסוח החדש שהובא והסעיף שהובא עוזר או מקלקל, או מישהו יכול להגיד: לא משנה לי, הכול דפוק מההתחלה, ולכן לא משנה מה שעושים.

עוזי דיין: אני אומר עכשיו את דעתי, שנדמה לי שהצורה הזאת היא עדיפה.

עוזי דיין: אם חושבים שהיא עדיפה אבל יש עליה כל מיני הערות, כדאי לבסס עליה את ההסתייגויות.

עוזי דיין: אם חושבים שהיא מרעה את המצב, גם אפשר לקחת את זה ולהסתייג על זה.

עוזי דיין: ברגע שאומרים: יש ממילא 300 הסתייגויות ועכשיו נוסיף עוד 100 ולא מבהירים את הנקודה הזאת, ההצבעה של הבוקר במליאה כבר לא מעניינת.

עוזי דיין: עדיף היה להגיד: לא אנחנו נבוא עם 300 או 400 הסתייגויות, אלא נבוא עם ארבע, חמש, שש, כי עלו פה דברים מאוד עקרוניים, ונמקד את הסיפור על זה.

עוזי דיין: כיוון שזה לא יקרה למיטב הבנתי, אמרתי את דבריי, נחכה לבוקר.

איתן גינזבורג: נשמע מעניין דווקא.

איל זנדברג: אני אתחיל בנימה אישית.

איל זנדברג: דובר הרבה על כך שהצעת החוק מלאה בחסרים ובחורים.

איל זנדברג: אני חושב שאחרי שהחוק יעבור, לי יהיה חסר גדול בחיים, אני אדע מה לעשות עם כל הלילות הפנויים שלי...

אוסאמה סעדי: יש עוד חוקים בקנה, אל תדאג...

איל זנדברג: אם כך אני אצא עם מסר אופטימי בהקשר הזה.

איל זנדברג: ..

איל זנדברג: לצערי, לא שמעתי את החלק הראשון של הדיון מסיבות טכניות, אבל נראה לי שאת רוח הדברים אני מכיר.

איל זנדברג: אני לא רוצה להתייחס לתבונה של ההסדר.

איל זנדברג: אני חושב שכל ההסדר מלכתחילה והרעיון של קציבת התקופה לשלוש שנים הוא דבר לא פשוט ובעייתי.

איל זנדברג: התחום שמדובר בו הוא מהיסודות הכי רגישים של הדמוקרטיה, תקופת השלטון של הפרלמנט.

איל זנדברג: זה משקף את הזכות לבחור ולהיבחר, הזכות של האזרח להחליף את השלטון בכל תקופה קצובה וידועה מראש.

איל זנדברג: זה הבסיס של הבסיס.

איל זנדברג: אבל משכבר נגעו, כשהצעת החוק כבר טיפלה בנקודה הזאת, בהמשך למה שאמרתי בדיונים קודמים, אני מברך על כך שהכנסת מוצאת לנכון לפחות להבהיר מה ייעשה במעבר הזה בין שלוש שנים לארבע שנים ומה יהיה הרוב הדרוש כדי להסיר כל פתח לפרשנות שתיצור את הקושי ואת הבעיה דווקא ברגע הרגיש פוליטית וציבורית, כשירצו להאריך.

איל זנדברג: אני מברך על עצם ההבהרה.

איל זנדברג: זה לא אומר שאני מברך על ההסדר, כפי שהיה לפני התיקון, וכפי שהוא יהיה אחרי התיקון.

איל זנדברג: אני חושב שבשורה התחתונה התיקון שמוצע פה הוא אפשרי חוקתית.

איל זנדברג: אני לא יכול להגיד שהוא לא אפשרי מבחינה חוקתית.

איל זנדברג: הוא לא חוצה את הקו המאוד בעייתי, שכבר הצביעו עליו בדיון, של הארכה מעבר לארבע שנים; לא בדיוק ארבע שנים, אבל אותה תקופה ידועה לפי סעיף 8 נדמה לי לחוק היסוד טרום תקופת כהונתה של הכנסת וחילופי הכנסות.

איל זנדברג: מה חורג מעבר לארבע שנים?

איל זנדברג: היינו במקום אחר או שהיינו מניפים דגל שחור.

איל זנדברג: זה לא שם.

איל זנדברג: העובדה שזה לא שם, לא אומרת שזה לא בעייתי ומוצלח.

איל זנדברג: קודם כל, שיטת הריצ'רץ' הזאת, סליחה על הביטוי, שבה מקצרים את תקופת הכהונה, אבל מאשרים לכנסת, לרוב, להאריך אותה כרצותו, מתי שהוא רוצה, בכל שלב כמעט, זה לא דבר שמתיישב עם העקרונות הבסיסיים של היציבות ושל הוודאות של כללי המשחק.

איל זנדברג: שוב, הוא לא בלתי אפשרי, הוא מעורר קושי ולא מוצלח.

איל זנדברג: נדמה לי שד"ר פוקס התייחס לצורך לתקן שוב ושוב את חוק היסוד.

איל זנדברג: יחד עם זאת, אם שואלים אותי למה זה בכל זאת אפשרי חוקתית, אני חושב שמכיוון שהמועד של הבחירות נקבע עכשיו באותו הסדר, באותו חיקוק ממש, באותו סעיף ממש, שגם קוצב את השלוש שנים וגם בונה את המנגנון של המעבר מהשלוש שנים חזרה להסדר הרגיל של הארבע שנים, בגלל שזה נעשה ביחד בהוראת שעה לכנסת הנוכחית, אני חושב שאי אפשר להגיד שזה לא חוקתי.

איל זנדברג: אני בכוונה מבחין בין המצב הזה שבו קופצים מהשלוש שנים בחזרה לארבע שנים, לבין כל מצב אחר שבו כהונתה של הכנסת תיקצב בדרך אחרת, למשל: בחוק התפזרות ספציפי, צו התפזרות של ראש הממשלה או אי קבלת חוק תקציב.

איל זנדברג: בכל אחד מהמקרים האחרים, ושכחתי אולי יש עוד מקרה שבו כהונת הכנסת תיקצב באופן ספציפי, לדעתי לא תהיה אפשרות להאריך את הכהונה שוב מעבר לאותה תקופה, אלא במסלול של סעיף 9א לחוק היסוד, כלומר: כללי משחק חריגים, רוב של 80 בנסיבות מיוחדות.

איל זנדברג: חשוב שזה ייאמר גם לפרוטוקול.

איל זנדברג: שוב, לא שמעתי את תחילת הדיון, אולי היועץ המשפטי של הוועדה התייחס לזה, אבל חשוב להבין על מה אנחנו מדברים.

איל זנדברג: הכנסת רוצה לבנות פה הסדר חריג שמקצר לשלוש שנים, והיא באותו הסדר ממש בונה גם מבנה שמאפשר לקפוץ חזרה לארבע שנים.

איל זנדברג: זה לא משפיע על ההסדרים האחרים, שבהם התקופה קצובה, וכשהיא נקצבה, לא ניתן להאריך אותה, אלא בדרך המיוחדת של 9א רבתי.

אוסאמה סעדי: איל, אמרת שחוקתית אנחנו חוזרים משלוש לארבע שנים אז אין כאן מקרה של 9א, שהוא מעבר לארבע שנים ואז צריך רוב של 80 ו בנסיבות מיוחדות ולזמן מוגבל.

אוסאמה סעדי: מכיוון שהסעיף החדש שהוסיפו אותו זה סעיף 7(ג), אני מחזיר אותך ל-7(א).

אוסאמה סעדי: למעשה, שם סעיף הנוקשות והשריון של 70 – היה 75 והורידו את זה ל-70 – גם אז אמרת כיועץ משפטי, שיש בעיה משפטית קשה בעניין הזה של השריון.

אוסאמה סעדי: לכן אני שואל אותך פה, ברגע שאתה מחבר פה קיצור כהונת כנסת או הארכה באותו רוב שמבקשים, שזה 70, האם אין פה קושי משפטי בעניין הזה?

איל זנדברג: אני מבין את השאלה.

איל זנדברג: לגבי עצם הוראת השריון של כל ההסדרים כאן, אמרתי את הדברים יותר מפעם אחת, שאנחנו חושבים שזה בעייתי מאוד במבנה החוקתי הנוכחי של ישראל, שהכנסת קובעת הוראת שריון, שמונעת מהרוב הרגיל לתקן את הוראת חוקי היסוד, זולת אותן הוראות ליבתיות של דמוקרטיה מתגוננת.

איל זנדברג: לא מדובר בהוראות האלה, ולכן השריון של ה-70 זה הסדר לא מוצלח ובעייתי.

איל זנדברג: אבל אנחנו מדברים כרגע לא רק על הוראות השריון כמכלול, אלא על שאלת הארכת תקופת הכהונה.

איל זנדברג: לגבי זה יש הסדרים בחוק היסוד, שלא מדברים על תיקון חוק היסוד כדי להאריך את תקופת כהונתה של כנסת מסוימת.

איל זנדברג: הדרך להאריך לפי סעיף 9א היא בדרך של קבלת חוק.

איל זנדברג: חוק התפזרות לכנסת שמקצר את תקופת הכהונה היא חוק רגיל, הוא לא חוק יסוד.

איל זנדברג: לכן אני חושב ששאלת הנוקשות היא שאלה קצת שונה מהשאלה שאנחנו מדברים עליה כרגע.

איל זנדברג: אני שוב מדגיש, אם משאלתך השתמע אחרת, שהעובדה שזה פחות בעייתי או לא בלתי אפשרי לא נובעת מכך שעוברים רק משלוש שנים לארבע שנים, אלא שבכל המצבים האחרים שתיקצב תקופת כהונתה של הכנסת, למשל אם לא יתקבל חוק תקציב הכנסת, או הכנסת תחוקק חוק התפזרות, באותם מצבים ההסדר שמדובר לא יחול ולא ניתן יהיה לעבור ברוב של 70 ולהאריך שוב את תקופת הכהונה של הכנסת ולו ביום אחד - - -

אוסאמה סעדי: אבל אם יהיה רוב אחרי שלוש שנים, 65, 67 חברי כנסת יגידו לך: אנחנו רוצים להצביע על חוק שמאריך את כהונת הכנסת עד אוקטובר 2024, למה אסור להם?

איל זנדברג: אבל זאת שאלה שאתה יכול לשאול גם היום, אולי לפני שחוקקו את חוק היסוד הזה.

איל זנדברג: זאת שאלה דומה אולי, אם יתקבל חוק התפזרות הכנסת, הכנסת מחליטה לקצר את ימיה, ולאחר שיתקבל חוק ההתפזרות, מבקשים להאריך שוב.

איל זנדברג: נדמה לי שזאת שאלה פרשנית שעלתה בעבר.

איל זנדברג: אני חושב שהעמדה הנכונה היא שמרגע שנקצב המועד המדויק, לא ניתן להאריך, אלא במסלול החריג של 9א.

איל זנדברג: אמנם ניתן לתקן את חוק היסוד, אבל אם יבקשו לתקן את חוק היסוד במהלך כהונת כנסת ולעשות תיקון שיחול על אותה כנסת כדי לעקוף את סעיף 9א, אני חושב שזאת תהיה בעיה שיורדת לשורש החיים הדמוקרטיים, העקרונות הדמוקרטיים, שהכנסת מנסה להאריך את תקופת כהונתה מעבר למה שנקצב מראש, וזה יהיה דבר שהוא לא חוקתי.

איל זנדברג: אבל זה לא - - -

איתן גינזבורג: גם עורך דין איל ינון אמר לנו בכנסת הקודמת שהתפזרה, שברגע שאנחנו נחוקק את חוק פיזור הכנסת, או שנצא לבחירות בגלל הסעיף של פיזור הכנסת האוטומטי, אי אפשר יהיה להאריך את זה מעבר.

איתן גינזבורג: ברגע שעבר החוק, אי אפשר יותר לגעת בזה.

איתן גינזבורג: הוא הבהיר לנו את זה.

איתן גינזבורג: אפשר להתווכח על זה, האם זה נכון, כי הכנסת עדיין לא מילאה את ימיה, אבל זאת היתה העמדה של איל ינון.

יואב סגלוביץ': אני אומר שהחצי שנה שכתובה היום בנוסח היא מאוד בעייתית, ואם רוצים לאפשר את הדבר הזה, זה צריך להיות שנה וחצי, במועד החילופים הראשון, מכמה סיבות, אבל הסיבה המרכזית היא שבסוף זה לא רק הקואליציה ומה שהיא רוצה לעשות במודל הדו-ראשי.

יואב סגלוביץ': יש פה גם אופוזיציה, שמתכננת את צעדיה.

יואב סגלוביץ': חצי שנה זה קרוב מדי ומאפשר מניפולציה.

יואב סגלוביץ': אם החוק יאפשר את זה, אי אפשר למנוע את זה לאחר מכן.

יואב סגלוביץ': מדוע לא שנה וחצי אחורה, כשהדבר עוד רחוק מבחירות?

יואב סגלוביץ': הוא משדר מצד אחד יציבות, הוא חוזר למודל של הארבע באותו רוב שאמרת שאין לך בעיה אתו ברמה העקרונית של 70, אבל הוא מונע מניפולציה.

יואב סגלוביץ': בחצי שנה לפני מניפולציה בוודאות יכולה לקרות.

איל זנדברג: אני אשמח להתייחס לנקודה הזאת.

איל זנדברג: הזכרתי קודם את היחס לחוק היסוד, את הריצ'רץ, את היציבות הנדרשת בעניין קביעת מועדי הכהונה של הכנסת.

איל זנדברג: זה באמת משפיע על מערכות שונות – התנהגות האופוזיציה, הקואליציה, התנהגות השחקנים מחוץ לזירה הפוליטית בכנסת ששוקלים להתמודד.

איל זנדברג: הוודאות לגבי כללי המשחק, מתי עומדת להיות ההתמודדות הדמוקרטית, משפיעה על הרבה מאוד מערכות, החל מגיוס כספים ועד פניית מסגרות פוליטיות חדשות.

איל זנדברג: אני חושב שרצוי מאוד לא לשחק ולא להשאיר את הדבר הזה יותר מדי פתוח ורגיש.

איל זנדברג: תמיד יכולים להיות צרכים, למשל: הכנסת לא מתפקדת, אז היא צריכה להתפזר.

איל זנדברג: אלה השיקולים שנוהגים לגבי אפשרויות הקיצור, שקיימות היום בחוק היסוד.

איל זנדברג: אם אין תקציב, צריך להתפזר.

איל זנדברג: אם זה לא הולך פוליטית, צריך להתפזר.

איל זנדברג: יש כנסת לעומתית?

איל זנדברג: אז ראש הממשלה יכול ליזום.

איל זנדברג: אבל להאריך את הכהונה – דבר שהוא לא מוכר לנו עד היום, הוא מוכר רק בנסיבות חריגות, שיש קונצנזוס של 80 בנסיבות מלחמה, להאריך על בסיס פוליטי כשאין נסיבות מיוחדות ולא באיזה רוב מאוד קיצוני, מאפשר באמת מניפולציה.

איל זנדברג: אפשר להגיד: בואו לא נאפשר בכלל את ההארכה – שזה כבר נוגע לתבונה של ההסדר – אבל אם מאפשרים אותה, צריך לפחות להבטיח שלא יהיה פה פתח למניפולציה, שימנע בדרך עקיפה משחקנים, בין בתוך הזירה הפוליטית הקיימת הפרלמנטרית, ובין מחוצה לה, להוות תחליף נאות לשלטון.

איל זנדברג: גם אם פורמלית לכאורה אין בעיה, מהותית זה יכול לגעת בשורש העניין, היכולת להחליף את השלטון, להתחרות על בסיס שווה.

איל זנדברג: הכול נולד הלילה ולא חשבתי על זה, אבל יכול להיות שאולי יש לחשוב מעט להאריך את החצי שנה, לתת תקופה רחוקה יותר, גם אם לא להוריד את אותו מסך בערות שאנחנו לפעמים מדברים עליו בקבלת החלטות.

איל זנדברג: הוא לא יהיה כמו וילון אטום של מסך בערות, אבל קצת ירחיק ולא יאפשר גם לכוח של הרוב – אותם 70 חברי כנסת שירצו להוליך את המהלך הזה יסבלו מחוסר ודאות מסוים, שיגרום להם לשקול שיקולים אולי יותר מערכתיים.

יואב סגלוביץ': המודל הנכון, ואם אתם רואים את כל החוק כולו, שמייצר מודל של החלפה אחרי שנה וחצי בחוק עצמו, ההארכה צריכה להיות אחרי שנה וחצי, כשאז זה הכי נקי משיקולים.

יואב סגלוביץ': אבל יש פה גם שאלה חוקתית משפטית, האם חצי שנה זה מספיק?

יואב סגלוביץ': יש לנו מודל.

יואב סגלוביץ': המודל כתוב בחוק, שעכשיו הוא לקריאה שנייה.

יואב סגלוביץ': מה הוא פרק הזמן הראוי מבחינה חוקתית, כדי שכל השחקנים יוכלו לתכנן את צעדיהם?

יואב סגלוביץ': לדעתי זה חייב להיות במודל הזה שנה וחצי, כשאז זאת הצומת הכי נקייה לקבלת החלטות.

איל זנדברג: אם שמעתי נכון את השאלה שלך, חבר הכנסת סגלוביץ, ראשית מה הוא בדיוק ה-X הזה, מה היא אותה תקופה?

איל זנדברג: קשה לומר.

איל זנדברג: אני הצבעתי על שיקול חוקתי, והוא שהכלל שקובעים לא ימנע ולא יפגע בסיכוים האמיתיים, המהותיים של שחקנים אחרים, פוטנציאליים או קיימים, להתמודד ולהחליף את השלטון, זה בהחלט נכון.

איל זנדברג: כששואלים האם זה צריך להיות דווקא במועד החילופים של ראשי הממשלה, אני לא יודע, כי בדרך כלל כשבאים אלי עם איזשהו הסדר ורעיון, אני שואל: תגידו לי מה התכלית, מה ההצדקה, ואני אנסה לסייע בעיצוב ההסדר החוקתי.

איל זנדברג: אם יסבירו לי מדוע יש צורך שהכנסת תוכל להאריך את ימיה בשנה נוספת, יהיה לי יותר קל לענות על השאלה מה הוא המועד הנכון.

איל זנדברג: אני לא יודע להגיד מה הוא המועד הנכון לצורך הזה.

איל זנדברג: אני יודע אולי להצביע על כך שצריך לשקול שהוא לפחות, גם אם הוא לא ישיג איזו תכלית שאני לא יודע מה היא, הוא לפחות לא יזיק למערכת; ואז חצי שנה אולי באמת תקופה קצרה מדי.

איל זנדברג: אני לא יודע להגיד בוודאי מה הוא בדיוק המועד הנכון לעניין הזה.

איל זנדברג: הקשר הלוגי לשנה וחצי, אני לא מבין מה התכלית מלכתחילה, אז אני לא יודע למה צריך לקשור את זה דווקא לשנה וחצי.

יואב סגלוביץ': אבל בסוף אנחנו נמצאים פה באמצע הלילה על תיקון שנעשה באמצע הלילה בחטף ובמהירות של חוק יסוד, זאת הסיטואציה.

יואב סגלוביץ': אנחנו צריכים עד הבוקר להצביע, זה המצב הנתון.

יואב סגלוביץ': אני לא פונה אליך בטענה, חס וחלילה, אבל אני אומר פה: עזבו עכשיו את הפוזיציות, בסוף צריך להבין - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני חייב להגיד שהתיקון הזה בסופו של דבר בא בעקבות ההערות שלך.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אתה אמרת שאתה מעדיף שתהיה בהירות לגבי הרוב הנדרש להארכה לתקופת כהונת הכנסת הנוכחית.

איל זנדברג: אבל בירכתי עליו.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו בהתחלה חשבנו אולי שזה לא נכון, כי זה נובע מסעיף 7 בעצמו.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בסופו של דבר, באמת היום היתה התייעצות, והגענו למסקנה שנקבל את ההמלצה שלך.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה מייצר את הוודאות הזאת, כשכמובן מדובר על החזרת המצב של הכנסת הנוכחית.

אברהם (אבי) ניסנקורן: גם חידדנו בהצעה, שאי אפשר להחליט להחזיר חלקית וכו', זאת אומרת: זה אפס או אחד, זה או השלוש שנים או הכנסת הנוכחית.

יואב סגלוביץ': אבל אבי - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: אבל תן לי לסיים, אתה דיברת.

יואב סגלוביץ': לא הקשבת למה שאמרתי.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני כן הקשבתי.

אברהם (אבי) ניסנקורן: לכן קיבלנו את ההמלצה שלך.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ברור שזה יחייב שינוי של החוק עוד פעם, זה לא יכול להיות בהחלטה אחרת, זה חייב להיות שינוי של החוק.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה בעצם דה-פקטו קבלת ההמלצה שאתה הצעת כדי לייצר פה ודאות, בעצם זאת מהות כל התיקון בסוף.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ברור שבסיטואציה כזאת עלתה גם שאלה כמה זמן לפני.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני זוכר שעלו הצעות של 100 ימים לפני וכו', ובסופו של דבר החלטנו על שישה חודשים לפני.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני חייב להגיד, שהתקופה הזאת גם תואם את ההסכם הקואליציוני.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ברור שבסיטואציה כזאת כנראה יכול להיות שיהיו הסדרים נוספים, שיצטרכו להיות מחוקקים בנושא הזה, כי יש ברירת מחדל, אבל מטבע הדברים אנחנו נצטרך לשבת ובסיטואציה כזאת לחוקק הסדרים נוספים לגבי זהות ראש הממשלה וראש הממשלה החלופי עם ברירת מחדל שקיימת כרגע כדי לא לייצר מצב שיש ואקום בהצעת החוק, אבל ברור שכנראה מטבע הדברים הצדדים יישבו ויסכמו גם את הנושא הזה וזה יבוא כחלק מההסדר.

עופר כסיף: אתה רוצה להשאיר את החוק ככה בלי שאתה מטפל בזה?

אברהם (אבי) ניסנקורן: החוק לא מייצר ואקום.

אברהם (אבי) ניסנקורן: לכן מהות התיקון היא קבלת ההמלצה שלך שהיתה באותה ישיבה והתלבטנו לגביה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בסופו של דבר, נכון שקצת באיחור, קיבלנו את ההמלצה שלך.

אוסאמה סעדי: אבל הוא גם המליץ לא על 70 ולא על 75 בשריון.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני מדבר עכשיו על הנושא הזה.

יואב סגלוביץ': הוא המליץ על 61.

אוסאמה סעדי: 61, אז זה קשור.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה שני דברים נפרדים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בנושא הזה קיבלנו את ההמלצה שלך.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בנושא השני הורדנו ל-70, אבל אלה שני דברים נפרדים.

יואב סגלוביץ': אבי, באמצע הקריאה השנייה קיבלתם את ההמלצה שלו?

יואב סגלוביץ': בחייך - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: כן, אני חייב להגיד לך שגם לי היתה התלבטות בנושא הזה, גם שיתפתי אותך בהתלבטות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בסופו של דבר, עדיף להודות על הצורך בתיקון רגע לפני החקיקה מאשר רגע אחרי החקיקה.

אורית פרקש הכהן: זאת הבהרה, לא תיקון.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני חושב שגם ללא התיקון הזה – אבל זאת דעתי, דעתי טובה בדיוק כמו כל דעה אחרת של מישהו שיושב פה בחדר – זה המצב המשפטי שצריך 70.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני גם לא חושב שאתה אמרת אחרת בישיבה, אבל אתה אמרת שצריך להסיר את הספק הזה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בסופו של דבר, לכן אני חשבתי בהתחלה שזה מיותר, כי אני חשבתי שהסעיף הוא מאוד מאוד ברור, כי כסיף אומר שכל תיקון צריך 70.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בסופו של דבר, לפעמים הסרת הספק היא חשובה, ולכן באנו והסרנו את הספק.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני חושב שאנחנו יותר מסירים את הספק מאשר מייצרים מצב חדש, אבל בכל מקרה באנו ואמרנו לפני תום הקריאה השנייה שנסיר את הספק הזה ונקבל את ההמלצה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תודה.

יזהר שי: ידידי חבר הכנסת כסיף מדבר על שינוי כללי המשחק תוך כדי מתוך תובנה נכונה לגבי הבנת הציבור.

יזהר שי: אמרת שהציבור החליט או יודע שהוא הולך לבחור כנסת לארבע שנים והנה פתאום אנחנו באים ומקצרים וכן הלאה.

יזהר שי: זה נכון להרבה סיטואציות פוליטיות, למרבה הצער.

יזהר שי: אני אזכיר לך אחת מהן.

יזהר שי: הציבור באפריל 2019 בחר כנסת לארבע שנים, והציבור גם ציפה מראש הממשלה לעקוב אחר המסורת של הרבה שנים ולנסות להרכיב ממשלה ואחרי זה להעביר את המנדט לבני גנץ באותה תקופה.

יזהר שי: אני מעלה את הנקודה הזאת ספציפית, כי ראש הממשלה החליט אחרת.

יזהר שי: מי שהצטרף אליו ביוזמה ההיא לשנות את כללי המשחק תוך כדי תנועה היו אנשי הרשימה המשותפת לפזר את הכנסת.

יזהר שי: שיניתם את כללי המשחק.

יזהר שי: אתה דיברת על כך שהציבור מצפה לארבע שנים, והנה שינינו את כללי המשחק.

יזהר שי: הציבור ללא ספק באפריל 2019 ציפה לארבע שנים.

יזהר שי: הוא ציפה לראות את המנדט עובר.

עופר כסיף: זה לא שינוי כללי המשחק.

יזהר שי: שיניתם את כללי המשחק במובן הזה שתמכתם בראש הממשלה, שלא העביר את המנדט באופן תקדימי.

עופר כסיף: לא, זה לא נכון.

יזהר שי: אני לא מעביר עכשיו ביקורת עליו, אלא רק חוזר אליכם שלפעמים משנים את כללי המשחק.

יזהר שי: פה שינו את כללי המשחק.

יזהר שי: בכללי המשחק פה מדובר על הארכת התקופה, ולא קיצורה, כלומר: ממשלה שהופכת משלוש שנים לארבע שנים.

יזהר שי: עכשיו אני אחזור לנקודה המרכזית, כיוון שהייתי פה שעות ארוכות במהלך הדיונים הרבים שהיו פה, הועברה פה ביקורת קשה על כך שהכנסת הזאת תקוצר כנראה בגלל ההסכם הזה לשלוש שנים מכל הסיבות הנכונות, והנה באים לפה המציעים ואומרים: אנחנו רוצים לשקול מצב שבו הכנסת הזאת אכן תכהן ארבע שנים.

יזהר שי: אני חושב שכאשר מסתכלים על התמונה הגדולה, התוצאה עבור הציבור בסופו של דבר היא תוצאה טובה יותר.

יזהר שי: הכנסת הזאת, אם ילך טוב, אם הצדדים יסתדרו ביניהם - - -

מיקי לוי: אז בדיוק - - -

יזהר שי: לא, אני לא חוזר אחורה.

יזהר שי: חבר הכנסת מיקי לוי, לא הפרעתי לך.

יזהר שי: התווכחנו פה שבועיים ארוכים מאוד ובסוף התכנסנו לזה שבגלל כל מיני נסיבות הכנסת מתחילה בשלוש שנים.

יזהר שי: אנחנו באים עם בשורה, אנחנו אומרים: יכול להיות שהיא תכהן ארבע שנים, ועכשיו אתם אומרים: לא, היא תכהן שלוש שנים.

יזהר שי: אנחנו אומרים: לא, היא יכולה לכהן - - -

מיקי לוי: לא, לא אומרים את זה.

יזהר שי: יכוון שאנחנו לא פותחים אחורה את הדיון, שלוש שנים זה מה שהיה פה, התוצאה של דיונים ארוכים לתוך הלילה.

יזהר שי: אנחנו אומרים שיכול להיות מצב שהכנסת הזאת תכהן ארבע שנים, כמו שאמר אבי ניסנקורן.

יזהר שי: יכול להיות שבכלל לא היינו צריכים את השינוי הזה, כי היינו באים בעוד שנתיים ואומרים שהצדדים רוצים להמשיך, ויכול להיות שעל סמך סעיפים שכבר קיימים, אפשר יהיה להמשיך את הכנסת הזאת.

יזהר שי: אנחנו כאן עושים הבהרה כתוצאה מהדיון שיהיה פה במהלך הלילה.

יזהר שי: אם תהיה הצבעה בעד התוצאות של הדיון הזה, יהיה ברור איך מאריכים לארבע שנים, למרות שאנחנו חשבנו כבר לפני כן שזה יתכן.

מיקי לוי: הטענה הבסיסית שלנו: לך לארבע שנים ולך אחורה אם היא לא תגמור את ימיה, זה הכול.

יזהר שי: יפה, אבל אנחנו לא פותחים אחורה את מה שכבר נסגר.

יזהר שי: הנושא הזה כבר נמצא שם, שלוש שנים זה מה שנסגר, זה החוק שהועלה.

אלעזר שטרן: כמה זמן זה נסגר?

אלעזר שטרן: כאילו איפה זה נכתב?

יזהר שי: אתם יכולים לחזור ולבקש לפתוח את החוק שכבר הוגש - - -

אלעזר שטרן: עוד לא נסגר, זה ייסגר הלילה.

יזהר שי: אוקי, אז אני אעשה framing.

אלעזר שטרן: הוא עוד לא נסגר.

יזהר שי: תודה על התיקון.

יזהר שי: אני אציין שהדיון הזה פה מדבר על האפשרות להאריך משלוש לארבע שנים, אבל אנחנו לא דנים פה בחזרה האם אנחנו רוצים שלוש שנים או לא.

יזהר שי: אתם יכולים כמובן לדון על זה, אבל זה לא ייפתח, אנחנו מסתכלים קדימה ולא אחורה.

יזהר שי: חבר הכנסת סגלוביץ העלה נקודה טובה לגבי ההתראה של חצי שנה, שאולי מעמידה את האופוזיציה – אני חושב שקראת לזה חיסרון, חוסר יכולת לתכנן וכו'.

יואב סגלוביץ': לא רק האופוזיציה, כל השחקנים.

יזהר שי: כן, אבל אני מזכיר לך שהחוק בישראל מאפשר לממשלה לבוא בכל רגע לכנסת ולהגיד לה שהיא רוצה להתפזר והכנסת מתפזרת, זה קרה כבר אין סוף פעמים.

יואב סגלוביץ': - - - לא להאריך.

יזהר שי: אני רק מדבר על הטיעון הלוגי הזה, שזה מעמיד את האופוזיציה בחסרון.

יזהר שי: אז יכול להיות שהאופוזיציה תכננה לשנתיים הקרובות, והנה באה הממשלה ורוצה לפזר את הכנסת.

יזהר שי: זה קרה לכם בממשלה - - -

אלעזר שטרן: זה מהותי מאוד - - -

יזהר שי: אתה מדבר על זה שהאופוזיציה מתכננת להישאר עוד הרבה זמן באופוזיציה, ולכן מפריע לה שהממשלה תאריך את הזמן או משהו כזה.

יואב סגלוביץ': הממשלה מפזרת כסף לציבור, כי מצבה - - -

יזהר שי: אני רק טוען, שהמצב הזה יכול לקרות בהרבה מצבים.

יזהר שי: עובדה שהממשלה פיזרה את הכנסת הרבה פעמים במהלך ההיסטוריה הדמוקרטית של מדינת ישראל.

יזהר שי: כך בנוי החוק.

יזהר שי: אפשר כמו שאמר איתן גינזבורג אולי לשנות את זה, אבל כל עוד אתה מוכן - -

מיקי לוי: זה טבעי.

יזהר שי: אה, זה טבעי?

מיקי לוי: בהחלט, בהחלט.

מיקי לוי: לא היתה קביעה של שלוש שנים ואנחנו נשקול אם להאריך לארבע שנים.

מיקי לוי: הכנסת היא ארבע שנים פלוס, ואם לא מסתדרים, אם קורה מצב אקוטי או אם קורה מצב פוליטי, מתפזרת הכנסת.

יזהר שי: אז אני חוזר לטענה הספציפית של חבר הכנסת סגלוביץ, שאומרת שזה מעמיד את האופוזיציה בחיסרון, אם הממשלה משנה את התאריכים.

יזהר שי: אני טוען שזה קורה גם הפוך, כשהממשלה באה ומחליטה לפזר את הכנסת מהיום למחר מכל מיני סיבות, שזה נוח לה אלקטורלית, אולי סקרים כמו שאתה הזכרת קודם, אולי דברים אחרים.

יזהר שי: אני מזכיר לכם שהממשלה הראשונה שמפלגתכם היתה בה פוזרה אחרי שנתיים.

יזהר שי: אני לא יודע אם זה עשה לכם טוב או לא טוב, אבל עובדה שלפחות לא היתה הבעיה הלוגית הזאת, לא עלה איזה טיעון מרכזי חוקי, שאסור לממשלה לפזר את עצמה.

מיקי לוי: אין בעיה לפזר לפני; יש בעיה לקבוע מועד ולהאריך.

יזהר שי: לא, אתם טוענים שיש בעיה, ואני אומר שלא.

יזהר שי: אני אומר בטיעון הספציפי הזה שזה מעמיד את האופוזיציה במצב לא טוב, אני טוען שזה לא נכון, השאלה מה הוא הזמן הנכון - - -

מיקי לוי: לא היית פה כשאבי אמר לי: שלוש שנים זה יציבות.

יזהר שי: אוקי, אתם לא מקבלים את זה.

יזהר שי: בסופו של דבר, אנחנו מציעים פה משהו שייטיב.

יזהר שי: (אחרי כן יק )

עוזי דיין: השאלה הערב אם מה שהוצג משפר את זה או לא.

עוזי דיין: אם אתם רוצים לפתוח את הדיון אחורנית - - -

יואב סגלוביץ': עוזי, אני מדבר רק על הסעיף הזה, ואומר שהסעיף הזה, כמו שהוא מנוסח, הוא בעייתי, הוא רק מכניס, למרות מה שאומרים פה, למרות מה שאבי אמר - - -

עוזי דיין: אתה אומר שהוא יותר גרוע מהמצב הנוכחי.

יזהר שי: אני רק רוצה להמשיך לשורה התחתונה.

יואב סגלוביץ': עזוב, אני לא מדבר על מה שהיה – נגמר.

עוזי דיין: אוקיי, זאת עמדה - - -

אלעזר שטרן: אבל, עוזי, כל ההבדל הוא בין 70 ל-80, אחרת אין דיון.

יזהר שי: שוב, אני רק מציין את הנקודה הלוגית, שזה לא מעמיד את האופוזיציה בחיסרון גבוה יותר יחסית לשינויי לוחות זמנים, שהיום ממילא הממשלה יכולה תמיד לבוא אליהם.

יזהר שי: אז במקרה הזה מאריכים, במקרה אחר מקצרים.

יזהר שי: אבל בשורה התחתונה, אני חושב שעלה פה נושא שראוי להצביע עליו.

יזהר שי: אין פה בעיה של לקונה, החוק כמו שהוא מוצג כרגע, או התיקון לחוק, זה הסבר מאוד מדויק.

יזהר שי: יש ראש ממשלה מכהן – אתם אולי לא אוהבים את זה, אתם לא אוהבים את התוצאה, אבל יש ראש ממשלה מכהן ברגע שמוחלט על הארכת הכהונה - - -

יואב סגלוביץ': יזהר, אני אומר לך שלא.

יזהר שי: ראש הממשלה נמצא שם, הוא מכהן.

יזהר שי: ויכול להיות שאתם לא אוהבים את זה, אבל - - -

יואב סגלוביץ': - - -

יזהר שי: אני שמעתי את התשובה הזאת, אני אחזור עליה כמו ששמעתי אותה.

יזהר שי: קודם כול, יש ראש ממשלה מכהן.

עוזי דיין: - - - מתפוצץ עכשיו והולכים לבחירות, אז גם תוכלו להגיד שזה טריק של הממשלה.

מיקי לוי: לא אומרים את זה, עוזי.

מיקי לוי: מעלים לקונה.

עוזי דיין: בוודאי יגידו את זה, כי הסקרים טובים - - -

יזהר שי: אני חושב שהדיון פה צריך להתמצות בפרוצדורה החוקית, האם החוק מסדיר את הדברים בצורה מוחלטת, ונשמע לי שכן.

יזהר שי: יש דרך להאריך ויש חוק שמסדר את זה.

יזהר שי: תודה רבה.

יואב סגלוביץ': - - - שהוא גורם יותר נזק מתועלת.

יואב סגלוביץ': בעניין הזה אם הייתי צריך להוציא חשבונית לוועדה ולקבל שכר טרחה, אני או אוסאמה סעדי, אתם לא רוצים להשתמש בשירותנו המשפטיים ככל שאנחנו יכולים לתת אותם, לכו בדרככם, לכו בכוחכם זה ושיהיה בהצלחה.

עופר כסיף: מה המחיר?

עופר כסיף: אולי כן נשלם.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני רק רוצה להגיד עוד משהו לפרוטוקול, שברור, זה נובע מהנוסח, אבל חשוב לי להגיד את זה בצורה ברורה: הביטול של סעיף 8א, המשמעות חזרה לתקופה המקורית של העשרים-ושלוש ולא יום אחד יותר.

איתן גינזבורג: כן, זה ברור.

איתן גינזבורג: גם אני הבהרתי את זה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: כי אז חל סעיף 9א, אחרי תקופת הכהונה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: וזה ברור, זאת כוונת הצדדים, זה הנוסח, אבל חשוב לי להבהיר את זה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: וגור, אם גם תוכל לחזק את האמירה הזאת.

איתן גינזבורג: אבל קודם כול אורית ואז גור.

אברהם (אבי) ניסנקורן: רק על זה מילה אחת.

איתן גינזבורג: הוא יסכם.

איתן גינזבורג: הם גם העלו את זה.

גור בליי: אני חושב שאמרתי את זה קודם, אני חוזר ומבהיר בעניין הזה: זה ברור לגמרי שהכוונה היא לא בכל מקרה שהכהונה תעלה על הכהונה המקורית.

גור בליי: ברגע ש-8א מבוטל אתה חוזר לתקופת כהונה מקורית של הכנסת, סעיף 8 עם הארבע שנים וסעיף 9 עם ההסדר של בחירות בחשוון.

גור בליי: סעיף 8א מתייחס לעל אף האמור בסעיף 8, וככל שזה נדרש הוא גם בעצם על אף האמור בסעיף 9.

גור בליי: בכל מקרה ההבנה הברורה היא שההסדר הזה, כל מה שהוא עושה, זה מאפשר להחזיר את תקופת הכהונה המקורית.

גור בליי: ברור לגמרי שכל הארכה מעבר לתקופת הכהונה המקורית, מעבר להסדר המקורי של סעיפים 8 ו-9, אנחנו בסרט אחר לגמרי, זה 9א, זה 80, זה נסיבות מיוחדות ורק לתקופה מוגבלת.

גור בליי: כל הדבר הזה לא נועד להאריך ליום אחד מעבר - - -

אלעזר שטרן: גור, אז למה לא לעשות הפוך?

אלעזר שטרן: הרי כמו שאמר קודם יושב-ראש הוועדה או יזהר אמר את זה עכשיו, כשממשלה רוצה להתפטר היא מתפטרת בשנייה.

אלעזר שטרן: שיעשו הסכם לארבע שנים, ואם הם רוצים שלוש שנים הם בשנייה הולכים הביתה.

קריאה: כי זה לא ההסכם שהם עשו.

גור בליי: אני מסכים איתך, אבל תגיד למציעים.

גור בליי: שוב, אני חוזר בפעם - - -

אלעזר שטרן: - - - חוק שלא התקבל.

קריאה: כי זה מה שהסכמנו.

קריאות: - - -

איתן גינזבורג: חבר הכנסת עוזי דיין, חבר הכנסת אלעזר שטרן, חבר הכנסת מיקי לוי, חבר הכנסת עופר כסיף, אפשר בבקשה לאפשר - - -

גור בליי: ברור שהיינו חוסכים את כל הדבר הזה.

איתן גינזבורג: גור, סליחה.

איתן גינזבורג: אורית פרקש הכהן ביקשה לדבר והיא מחכה בסבלנות.

אורית פרקש הכהן: טוב, אני לא אוסיף על מה שנאמר כאן על ידי אבי ויזהר ואיתן.

אורית פרקש הכהן: אני כן הייתי רוצה לחדד את הנקודה, מאחר שהוצהר כאן הרבה על ידכם – הוסכם, יש הסכם, קבעו שמרחיבים ממשלה, לכן התכנסנו לכאן.

אורית פרקש הכהן: אני רוצה להבהיר שזה לא המצב.

אורית פרקש הכהן: הדבר הזה בעצם הוא ממש הבהרה משפטית, על פי הייעוץ של משרד המשפטים, שבא להסדיר בחוק הזה את היחס בין סעיף 8א ל-9א בחוק-יסוד: הכנסת.

אורית פרקש הכהן: פשוט בעיניי לא היה ספק, אבל משהיו אלו שסברו שיש ספק, רצינו להבהיר את ההסדר שעליו נמשיך להצביע בבוקר בהתאם לסיכום, ולומר שביחס להסדר המשלים של ממשלת החילופין של הרוטציה, שאנחנו צפויים להצביע עליו מחר, אנחנו רוצים להבהיר שבהינתן שנגיע להסכם ויוחלט על הארכת תקופת הכנסת, תינתן הודעה שישה חודשים מראש.

אורית פרקש הכהן: מדובר כאן על סעיף שמסדיר את כהונת הכנסת מול סעיף אחר שמסדיר את כהונת הכנסת.

אורית פרקש הכהן: וכדי שלא להיות במין איזה מצב שהאם אנחנו נדרשים פה ל-80 בנסיבות מיוחדות לעומת 70, לחדד שבהסדר זו הייתה הכוונה, זה המנגנון שאושר.

אוסאמה סעדי: זה לא רק לתת הודעה.

אוסאמה סעדי: את מדברת על חקיקת חוק-יסוד חדש, לא הודעה.

אוסאמה סעדי: לא, אמרת תינתן הודעה – אתה מתקן חוק-יסוד - - -

אורית פרקש הכהן: לא, הוא אומר: החליטה הכנסת.

אורית פרקש הכהן: נכון, חוזרים לחקיקה, שבה אומרים שאם אנחנו בוחרים בכל זאת להאריך את הכהונה – מה שדרך אגב היה מתכונת, זה מנגנון שהוסדר כאן כבר כעת.

אורית פרקש הכהן: המנגנון קיים.

אורית פרקש הכהן: הסעיף הזה הוא סעיף הבהרתי, והוא בא להסביר את ההסדר.

אלעזר שטרן: אורית, את יכולה להגיד למה.

אלעזר שטרן: מה קרה פתאום?

אלעזר שטרן: תסבירו לנו מה קרה אחר הצוהריים היום.

אורית פרקש הכהן: עלה ספק.

אוסאמה סעדי: אבל הספק עלה לפני שבוע.

אלעזר שטרן: מה קרה הערב, שפתאום נפלה עליכם איזושהי תובנה מיוחדת שלא חשבתם עליה קודם.

אלעזר שטרן: אבי, אולי תסבירו לנו מה קרה מאחורה, נבין, אולי נעזור לכם.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אז אני אסביר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה לא שלא חשבנו.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הייתה התלבטות גדולה אם לעשות הסתייגות בנושא הזה, גם לפני כן.

איתן גינזבורג: גם תוך כדי דיון בוועדה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: גור וגם משרד המשפטים המליצו לנו כן לעשות הסתייגות כזאת.

אברהם (אבי) ניסנקורן: נכון, קיבלנו את ההמלצה הזאת, לצערי, קצת באיחור, במהלך דיוני החקיקה ולא רגע לפני.

אברהם (אבי) ניסנקורן: דרך אגב, זה היה חוסך לנו את שעות הדיון האלה.

אלעזר שטרן: נכון.

אברהם (אבי) ניסנקורן: כי מה שעשינו, בעצם אם תראה את הפרוטוקול של הישיבה שדנו בסעיף הזה, הייתה המלצה, ואם היינו עושים הסתייגות בנושא הזה זה גם היה חוסך את שעות הדיבור.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אבל טוב מאוחר מאשר - - -

אלעזר שטרן: רגע, אתה אומר שזאת המלצה של משרד המשפטים?

אברהם (אבי) ניסנקורן: כן, הוא נמצא מאחוריך.

אורית פרקש הכהן: כן, לגמרי.

יואב סגלוביץ': של החצי שנה גם כן?

יואב סגלוביץ': והחצי שנה הודעה זה משרד המשפטים?

אייל זנדברג: אם יורשה לי, העמדה שלנו הייתה שצריך להבהיר את הנושא.

אייל זנדברג: החצי שנה לא היה רכיב שדיברנו עליו, אבל הוא כשלעצמו לא לב הקושי המשפטי.

אייל זנדברג: אמרנו שכדאי להבהיר את המצב, כי גם ארבעת המומחים שדיברו בדיוני הוועדה, כל אחד אמר שאולי אפשר לפרש כך, אפשר לפרש אחרת, אמרנו שכדאי להבהיר את העניין.

גור בליי: זו הייתה העמדה המשותפת שלנו.

גור בליי: זאת אומרת, זו הייתה העמדה המשותפת גם שלנו וגם של משרד המשפטים.

יואב סגלוביץ': טוב, חצי שנה זה סבבה מבחינת הייעוץ המשפטי.

גור בליי: אני הייתי מעדיף שזה יהיה כמה שיותר זמן.

יואב סגלוביץ': אז תגידו.

יואב סגלוביץ': מה זה הייתי מעדיף?

יואב סגלוביץ': עכשיו הנוסח הוא חצי שנה.

עוזי דיין: יועץ משפטי לא מסביר מה סבבה מבחינתו, הוא אומר מה כן ומה לא.

אורית פרקש הכהן: סליחה, אני רוצה להתייחס לנקודה הזאת.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הייתה גם הצעה ל-100 ימים.

אורית פרקש הכהן: אבי, גם בסעיף 9א אומרים שההודעה צריכה להיות - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: לא יאוחר.

אורית פרקש הכהן: כן, בדיוק.

אורית פרקש הכהן: ואם נתקיימו נסיבות, תקופת ההארכה לא תעלה על הזמן מהנסיבות האמורות, ובלבד שהמועד לא יהיה מוקדם מהמועד החדש.

אורית פרקש הכהן: כלומר, אני לא רואה שיש בסעיף הראשי איזושהי התראה של חצי שנה, והוא באמת סעיף הרבה יותר חריג.

אורית פרקש הכהן: ואני חושבת שבנסיבות העניין האלו, חצי שנה, כשאנחנו גם יודעים שאנחנו אחרי שלוש שנים ובסך הכול נותרה שנה, אז אני חושבת שהמועד הוא סביר מאוד, במיוחד שכל הדבר הזה נוסח בתיאום מלא עם הייעוץ המשפטי.

גור בליי: לא, אני לא חושב שאפשר לשים דברים בשם אומרם.

אלעזר שטרן: מה שנקרא הכלה פה, אפשר לשאול אותה.

גור בליי: אני חושב שמבחינתנו, ככל שהתקופה יותר ארוכה – יותר טוב מבחינת היציבות.

גור בליי: אני לא חושב ש - - -

אורית פרקש הכהן: אבל מפרק זמן של שנה אתה מודיע חצי שנה - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: שנייה, גור.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני זוכר מה היה בפרוטוקול הדיון.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הייתה גם הצעה להסתפק ב-100 ימים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בסופו של דבר אנחנו החלטנו על 180 ימים, חצי שנה, כפרק זמן סביר להחליט, ולהביא את זה גם לכנסת וגם להשלים את תהליך החקיקה.

גור בליי: כלומר, הוא צריך להיות מושלם בתוך שישה חודשים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ברור.

אלעזר שטרן: ומה התשובה למה שיואב אמר, שמי ראש ממשלה ואיך מתחלקים.

אלעזר שטרן: לזה יבוא עוד חוק-יסוד?

אברהם (אבי) ניסנקורן: אז אנחנו אומרים שהחוק כפי שהוא היום לא מייצר ואקום, כי הייעוץ המשפטי עמד על זה שלא יהיה ואקום.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ולכן אין ואקום פה.

יואב סגלוביץ': למה אין ואקום?

אברהם (אבי) ניסנקורן: כי אין ואקום.

אברהם (אבי) ניסנקורן: כי אם אין הסדר אחר, אז ראש הממשלה שמכהן באותו זמן ממשיך לכהן.

יואב סגלוביץ': שנייה, יש תאריך תפוגה לשלוש שנים.

גור בליי: לא, זה לא נכון.

גור בליי: יש את - - - כנסת, אבל אין פקיעה של הכהונה.

יואב סגלוביץ': שאני אבין עכשיו פוליטית, במודל הקיים בני גנץ ממשיך.

אברהם (אבי) ניסנקורן: לא.

אברהם (אבי) ניסנקורן: שאלת פוליטית או שאלת משפטית?

אברהם (אבי) ניסנקורן: אז תבדיל רגע בין - - -

יואב סגלוביץ': פוליטית-משפטית.

יואב סגלוביץ': בני גנץ הוא השני, אז בני גנץ ממשיך.

אלעזר שטרן: מה אכפת לך?

אלעזר שטרן: בחיים מה קורה?

אברהם (אבי) ניסנקורן: אז אני בא ואומר – אני רוצה להגיד כפי שאני מבין את זה – ברמה המשפטית אין ואקום.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זאת אומרת, ברמה המשפטית החוק לא יצר ואקום.

גור בליי: אגב, זה לא בהכרח.

גור בליי: בסיטואציה מסוימת זה יהיה בני גנץ ראש הממשלה השני.

אברהם (אבי) ניסנקורן: לפי החוק.

גור בליי: כשהייתה את הסיטואציה של הפרישה הבריאותית או ההתפטרות של ראש הממשלה הראשון, אז הוא חוזר לזנב, ואז מי שימשיך לתקופה זה - - -

אלעזר שטרן: גור, אבל במצב תקין עכשיו, כולם בריאים.

גור בליי: אז ראש הממשלה השני ממשיך.

מיקי לוי: עד מתי?

גור בליי: עד סוף הכהונה, עד סוף הארבע שנים.

עופר כסיף: זה לא יהיה.

גור בליי: זה משפטית.

אוסאמה סעדי: לא, עד סיום הכהונה, שזה שלוש שנים, זה לא ארבע שנים.

גור בליי: לא, אם מאריכים לארבע אני אומר.

גור בליי: השאלה הייתה אם היו מאריכים לארבע ולא נוגעים בשום דבר, מה קורה?

גור בליי: האם יש לקונה?

גור בליי: במצב כזה אין לקונה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: שנייה, זה המצב.

עופר כסיף: שיהיה כתוב.

עופר כסיף: זה לא ברור.

אברהם (אבי) ניסנקורן: שאלת – זה המצב המשפטי.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ואני רוצה להגיד: המצב הפוליטי כנראה יהיה אחר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: המצב הפוליטי יהיה שכשיבקשו את ההסדר הזה, גם יגיעו להסכמה בנושא הזה, וזה יהיה חלק מהליך החקיקה.

יואב סגלוביץ': ויהיה צריך לשנות עוד פעם את חוק-היסוד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מה זה לשנות את חוק-היסוד?

אברהם (אבי) ניסנקורן: אתה בכל מקרה - - -

יואב סגלוביץ': נצטרך את כל מודל החילופים ואת כל מודל הזיקות – לעשות בו שינויים.

יואב סגלוביץ': לפחות חלקו, לא כולו.

יואב סגלוביץ': אנחנו היום מייצרים עוד פעם, אנחנו עושים טלאי על טלאי.

אלעזר שטרן: הוא מוגבל לשלוש שנים, חוק-היסוד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אתה לא מייצר טלאי על טלאי.

אברהם (אבי) ניסנקורן: יש פה שאלה אחת במודל הזה בסופו של דבר: מי יהיה ראש הממשלה ומי יהיה ראש הממשלה החלופי?

אברהם (אבי) ניסנקורן: זאת השאלה המרכזית.

אברהם (אבי) ניסנקורן: החוק לא מייצר ואקום, כי אמר גור עוד באחת מהישיבות הראשונות שלא יכול להיות ואקום על זהות ראש ממשלה בחוק.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אז אין ואקום על זהות ראש ממשלה בחוק.

אברהם (אבי) ניסנקורן: המישור המשפטי הוא ברור.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אתה שואל אותי במישור הפוליטי.

אברהם (אבי) ניסנקורן: במישור הפוליטי, אבל זה בעתיד, כנראה גם אם זה יקרה, הרי זה לא בטוח שיהיה ביטול של סעיף 8א.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אם זה יקרה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ואם זה יקרה, יגיעו גם להסכמה בנושא הזה, וזה יקבל ביטוי בהליך החקיקה.

אלעזר שטרן: בשינוי בחוק-יסוד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה אתה אמרת.

אלעזר שטרן: לא, אבי, החוק הזה לא נותן, כמו שאתה אומר, אין ואקום, אבל הוא לא מסדר את השנה הזאת, כמו שאתה אומר, שהפוליטיקה תסדר אותה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו אבל מקדימים פה דבר.

אלעזר שטרן: הכול פה מקדים דבר.

אלעזר שטרן: אחרת לא היית עושה את החוק הזה.

עוזי דיין: בסדר, אז תתנגד לזה.

עוזי דיין: תגיד: לא רוצים את התיקון הזה, תשאיר את זה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: כשיבוא תיקון חוק, אם תיקון החוק יסדיר משהו שאתם תחשבו שהוא בעייתי, אז תגידו שאתם חושבים שהוא בעייתי.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני חושב שבסופו של דבר, אני מתחבר לעמדת משרד המשפטים והייעוץ המשפטי של הכנסת, שעדיף לא לייצר פה מצב, שלא יודעים מה קורה במהלך כהונת העשרים-ושלוש, ואיך אפשר לבטל את הנושא של השלוש שנים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: עשינו פה תיקון שבסופו של דבר, אני עוד פעם חוזר, בישיבה שהייתה, אם היינו מציעים אותו, הוא כנראה היה מתקבל על ידי כולם, ובטח על דעת משרד המשפטים והייעוץ המשפטי.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אין ואקום פה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: פוליטית יכול להיות שיהיה הסדר אחר, שיוגש כחוק.

אלעזר שטרן: אבי, אני שואל שאלה אחרת.

אלעזר שטרן: אני שואל גם את איתן או את גור.

אלעזר שטרן: אם בכל מקרה, כשנגיע לשנה הזאת, לסדר את החלוקה של השנה הזאת נצטרך שינוי חוק-יסוד, נכון?

עוזי דיין: לא בהכרח.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בכל מקרה אתה צריך להודיע בחוק הזה על - - -

אלעזר שטרן: אז למה לעשות את זה עכשיו?

עוזי דיין: - - -

אלעזר שטרן: עוזי, עזוב, אני הבנתי אותך.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אלעזר, אבל עוד פעם אני אומר לך: אני חושב שהנוסח הקיים היום, המשמעות שלו הארכה ב-70, ולא צריך את התיקון הזה כי זו המשמעות הקיימת היום.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ככה אני מבין את הנוסח בלי ההבהרה.

אלעזר שטרן: אוקיי.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הייעוץ המשפטי אמר שצריך את ההבהרה הזאת, אם זה 70 או 80 או 61.

אלעזר שטרן: מאה אחוז.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מה שאנחנו עושים פה, אנחנו עושים את ההבהרה שביקשו.

אברהם (אבי) ניסנקורן: עכשיו, אפשר להגיד שהיא מיותרת, אפשר להגיד שלא רוצים אותה, אבל זאת ההבהרה שביקשו.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ולכן אנחנו בסופו של דבר, נכון, יכולנו לעשות את זה לפני הקריאה הראשונה ולהוסיף את זה להסתייגויות שלנו – לא עשינו את זה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: היום זה התחדד עוד פעם, וההבהרה הזאת נכנסה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני חושב שבסופו של דבר, לפחות ברמת הייעוץ המשפטי אנחנו עושים משהו יותר נכון.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני חשבתי שזה מיותר, אבל הם רוצים את זה, ואני חושב שבסופו של דבר זה מייצר עוד ודאות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה הכול.

אלעזר שטרן: בסדר.

אלעזר שטרן: לדעתי, ביחסים שלי עם הייעוץ המשפטי, זה שהם ייתנו לי הזמנה לטקס, שייתנו לכם מדליה על איך אתם עבדתם, מילאתם כל הזמן את הבקשות של הייעוץ המשפטי.

אברהם (אבי) ניסנקורן: חלק כן וחלק לא.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זאת האמת.

אלעזר שטרן: מדליה מגיעה לכם - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: לא הייתי אומר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הייתי אומר שבסופו של דבר ניסינו להיות קשובים כמה שיותר.

איתן גינזבורג: טוב, אם אין עוד התייחסויות, אז אני ארצה שנקריא את הנוסח, עם איזה תיקון קטן שרצינו לעשות באמצע.

איתן גינזבורג: גור.

איתן גינזבורג: למרות שכבר ראיתי שמיקי היה מאוד מאוד יעיל, והגיש הסתייגויות גם בשמו וגם בשם אוסאמה.

איתן גינזבורג: אבל זה לא היה עכשיו, זה היה לפני שעה כבר.

אוסאמה סעדי: שילבנו את זה ביחד.

אלעזר שטרן: א', מיקי יעיל, אני מתפלא עליך שאתה כאילו מגלה פה.

אוסאמה סעדי: כשאנחנו יושבים, כותבים את ההסתייגויות.

אלעזר שטרן: ולפחות בשם מיקי מגיש זה על השולחן, בשם מי אתם כותבים את החוק הזה זה לא על השולחן.

מיקי לוי: לא, הוא נתן לי את מה שהוא הגיש וצירפתי.

אוסאמה סעדי: זה גם בשם מרצ.

עוזי דיין: נביא גם אותו לטקס - - -

איתן גינזבורג: גם מרצ רשום?

איתן גינזבורג: לא ראיתי את מרצ שם.

מיקי לוי: אז נפלה טעות.

מיקי לוי: נוסיף אותם בבוקר.

קריאה: זה לא בבוקר, זה עוד מעט.

עוזי דיין: גור, תדגיש איפה השינוי, כי לנו יש את הנוסח הקודם.

גור בליי: כן.

גור בליי: אז אנחנו עוד נסגנן טיפה את המילים, אבל בגדול התוספת היא - - -

איתן גינזבורג: תקריא, תקריא.

גור בליי: מה שיש בפניכם: החליטה הכנסת העשרים ושלוש לבטל את סעיף 8א לחוק-יסוד: הכנסת כנוסחו בחוק-יסוד זה – זה מה שיש בפניכם, ופשוט נכנסת פה התוספת – לרבות לשנות הסדר המעוגן בחוק-יסוד זה הקשור בביטול כאמור – ואז חוזרים לטקסט.

אוסאמה סעדי: הקשור למה?

גור בליי: הקשור בביטול כאמור – באותו ביטול של סעיף 8א – "יהא הרוב הדרוש" – פה אנחנו נקצר טיפה, כי זה יוצא קצת עמוס, אבל יהיה הרוב הדרוש, הרוב הקבוע בסעיף קטן (א).

אוסאמה סעדי: נכון שאנחנו עדיין בצוהריים, אבל באמת שלא הבנתי - - -

עוזי דיין: רציתם הבהרה משפטית.

מיקי לוי: לא רצינו.

מיקי לוי: רצינו ברדק.

מיקי לוי: זה מונח לפניי לפני שעתיים, עכשיו אני שומע משהו חדש.

עוזי דיין: לא משהו חדש.

מיקי לוי: לא לא משהו חדש.

מיקי לוי: עוזי, אתה משפטן דגול, אתה קולט את זה מהר.

מיקי לוי: עזוב אותך.

מיקי לוי: לא עובדים כך.

מיקי לוי: אני לא רגיל לעבוד כך.

עוזי דיין: למה?

עוזי דיין: סך הכול - - -

מיקי לוי: בבקשה, אם אתה רגיל לעבוד כך, זה בסדר.

עוזי דיין: רגיל?

עוזי דיין: - - -

אוסאמה סעדי: מה הכוונה בתוספת הזו?

יואב סגלוביץ': - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: שאם יהיו שינויים נוספים שכרוכים בביטול הזה, שקשורים לחוק-היסוד הזה בלבד, אז השינויים האלה יהיו ברוב של 70.

אוסאמה סעדי: זה הבנו.

אוסאמה סעדי: אבל למה הוסיפו את התוספת של המילים: לרבות - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: לרבות למשל אם יחליטו לשנות את ברירת המחדל של ראש ממשלה מכהן לעוד שנה וחצי, ראש ממשלה שכיהן רגע לפני, אם ירצו לשנות את זה, זה חלק מהשינויים שיצטרכו להביא באותו מועד ברוב של 70.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אם לא ישנו, אז יש את ברירת המחדל.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מה שאמרנו לפני כן.

יואב סגלוביץ': גור, לא הבנתי.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מה לא הבנת?

יואב סגלוביץ': למה היה צריך - - -

אוסאמה סעדי: הרי אתה תרצה לחוקק חוק.

אוסאמה סעדי: אם אתה מחליט להאריך את תקופת הכנסת, אתה מבטל את 8א וחוזרים למצב הרגיל של סעיף 8, שתקופת הכנסת היא עד 2024.

אברהם (אבי) ניסנקורן: נכון.

אוסאמה סעדי: ואז אתה עושה את זה באמצעות חוק-יסוד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: נכון.

אוסאמה סעדי: שמצריך אותו רוב של 70.

אברהם (אבי) ניסנקורן: נכון.

אוסאמה סעדי: באותו חוק-יסוד אתה מכניס את כל מה שאתה רוצה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה מה שזה אומר.

אוסאמה סעדי: לא, אז אבל בשביל מה התוספת הזאת?

אברהם (אבי) ניסנקורן: שנייה, זה מה שאתה אומר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אתה אמרת בדיוק את מה שהתיקון אומר.

יואב סגלוביץ': למה צריך את זה?

יואב סגלוביץ': אני שואל את גור.

אברהם (אבי) ניסנקורן: שנייה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אבל זה בדיוק מה שהתיקון אומר.

עופר כסיף: זה לא רק לבטל את הסעיף אלא זה לשנות דברים נוספים שקשורים - - -

גור בליי: אני שוב אומר:

גור בליי: לעניות דעתי התוספת הזאת היא לא נצרכת.

יואב סגלוביץ': אז למה שמתם אותה?

גור בליי: התוספת הזאת היא לא נצרכת.

אוסאמה סעדי: אבל אתה רק מסבך את זה, כי זה עוד שני משפטים - - -

גור בליי: אבל המציעים מבקשים להוסיף את הדבר הזה.

אוסאמה סעדי: אה, הם מבקשים?

אוסאמה סעדי: חשבתי שאתה מבקש.

אברהם (אבי) ניסנקורן: היא גם לא פוגעת.

גור בליי: אני חושב שהדבר הזה לא נצרך.

אוסאמה סעדי: אבל כל המוסיף גורע.

מיקי לוי: אתם מוכנים להוריד ולחזור לפחות לנוסח הקודם שהתחלנו איתו בבקשה?

אברהם (אבי) ניסנקורן: לא, אנחנו לא נצא מזה עכשיו.

אוסאמה סעדי: אבל הנוסח ברור.

אוסאמה סעדי: אני לא מבין, מי מבקש - - -

מיקי לוי: יש נוסח שמונח בפנינו, אותו למדנו, עליו דיברנו.

מיקי לוי: ואם אפשר לשאול עכשיו את משרד המשפטים, אם הוא מכיר את הנוסח החדש הזה.

עוזי דיין: ואין הצער שווה – אני מבין למה הוא עושה את זה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תתקשר ליריב, תגיד לו.

עוזי דיין: סתם נראה לי מיותר.

אורית פרקש הכהן: כל ההבהרה הזאת.

איתן גינזבורג: בואו נעשה ככה.

מיקי לוי: משרד המשפטים.

איתן גינזבורג: הוא דיבר הרגע, לא היית פה.

איתן גינזבורג: אבל יש משהו אחד: אפשר גם להוריד את הסעיף הזה, את הפסקה הזאת – אפילו לא פסקה, זה שבע מילים – בהסתייגויות.

איתן גינזבורג: כלומר, עוד יש זמן, מה שנקרא.

יואב סגלוביץ': תראו מה הדיון.

יואב סגלוביץ': הרי אני לא סתם יושב פה.

יואב סגלוביץ': אני לא חבר בוועדה.

מיקי לוי: ההסתייגויות זה לא מעניין, הרי הן כלום.

יואב סגלוביץ': אנחנו יושבים פה לא בקטע של להגיד: אנחנו יודעים, אנחנו נצביע וזה יעבור.

יואב סגלוביץ': עכשיו, תשכחו רגע מהפוליטיקה.

יואב סגלוביץ': ואני אומר לכם שהדבר הזה הוא לא נכון לעשות את זה, זה עוד פעם חוסר בהירות.

יואב סגלוביץ': אני מהזווית הזאת אומר את זה.

יואב סגלוביץ': הרי תעבירו מה שאתם רוצים.

יואב סגלוביץ': יש לכם רוב, נרים את היד, נוריד את היד, הכול הבנו.

יואב סגלוביץ': עכשיו אנחנו בדיון מקצועי.

יואב סגלוביץ': אני אומר לכם: לדעתי מיותר.

יואב סגלוביץ': אתם אומרים: אין ברירה, נרים יד, נוריד יד.

אוסאמה סעדי: אייל, מה אתה אומר?

גור בליי: לא, אני גם חושב שהדבר הזה לא נצרך.

אוסאמה סעדי: נשמע את אייל אולי.

גור בליי: לא, לגבי העובדה שהנוסח משתנה במהלך הדיון, אני מזכיר לכם שהרעיון בדיון בוועדה זה שהנוסח לא נשאר as is.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אבל בסופו של דבר, אני חייב להגיד, זה משקף את הדיון.

אברהם (אבי) ניסנקורן: באמת זה משקף את הדיון.

אברהם (אבי) ניסנקורן: כי יש ברירת מחדל, ברירת המחדל שראש הממשלה ממשיך, ואנחנו אמרנו, גם באמת הפוליטית, שיכול להיות שיהיה הסדר אחר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ואנחנו אומרים את זה על השולחן, שיכול להיות שיהיה הסדר אחר, שבו יחליטו על החלוקה בין ראש הממשלה לראש ממשלה החלופי.

אברהם (אבי) ניסנקורן: המילים האלה בסופו של דבר משקפות את זה.

אלעזר שטרן: זה נראה לך הגיוני?

איתן גינזבורג: רגע, אני רוצה אבל להגיד משהו, אלעזר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: דרך אגב, גם בהסכם הקואליציוני כתוב שבסיטואציה – באמת הסבירו את הנושא הזה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: עכשיו, אין פה משהו שלא נאמר במהלך הדיון הזה 20 פעם.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מצד אחד, אין ואקום; מצד שני, בדיוק כמו שאמר אוסאמה, אם בכלל תהיה חקיקה כזאת, חקיקה כזאת גם תסדיר את הנושא הזה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו לא אומרים פה משהו שלא אומרים על השולחן לכולם.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ועוד פעם אני חוזר ואומר: אנחנו אמרנו שיש יציבות של שלוש שנים, יציבות מינימלית שהמשק צריך.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מצד שני, יש אפשרות להאריך לתקופת הכהונה של הכנסת הנוכחית, לא יום אחד מעבר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אם זה יקרה, יצטרכו עוד רוב של 70 לנושא הזה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: וזו הבהרה שביקש משרד המשפטים והייעוץ המשפטי, וזה מה שההבהרה אומרת על זה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אם זה יקרה, אז הנושא הזה יוסדר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: יכול להיות שזה לא יקרה ואנחנו נישאר בשלוש שנים.

איתן גינזבורג: אני רוצה להגיד משהו בהקשר הזה: אנחנו פה נמצאים בדיון – ואני לא עכשיו אומר את זה בציניות או במקום של פוזיציה, אני אומר את זה במקום גם של לנסות לקדם את הדבר הזה – עם נוסח שגובש, עם הצעה שמגישי הצעת החוק המקורית, שהיא לא מורכבת רק ממני ומאבי, היא מורכבת מעוד אנשים, מציעים להכניס לנוסח שהוצע לוועדה.

איתן גינזבורג: יש לנו עוד דיון בבוקר, שאפשר יהיה בזמן הזה עוד לדבר ולהוציא את זה או להוסיף ולשנות.

איתן גינזבורג: וזה בדיוק מהות הדיון הזה.

איתן גינזבורג: לכן אני מציע שנישאר עם הנוסח הזה, כפי שהצענו, נאפשר להגיש את ההסתייגויות, אם צריך להוסיף או לתקן מה שרציתם, וניפגש פה ב-08:00.

איתן גינזבורג: עד אז גם נוכל לדבר עם הצד השני שביקש את הדבר הזה, כי זו לא הייתה דרישה שלנו, ולראות אולי אפשר לשכנע באמת להסיר את זה.

איתן גינזבורג: ונדע, נדע עד אז.

אלעזר שטרן: יש לי שאלת הבהרה קצרה לאבי.

איתן גינזבורג: כן, אבל בוא נסיים כבר את הדיון.

אלעזר שטרן: שאלה קצרה באמת.

אלעזר שטרן: אבי, אם אני מבין מה שאמרת, מה שהמשפט הזה בא לסדר זה את האפשרות שלא ראש הממשלה השני ימשיך בתפקידו, אלא אם ירצו לחלק את השנה הזאת אחרת, ואז שיתחיל ראש הממשלה הראשון וייכנס השני וייכנס הראשון ויבוא השני.

אברהם (אבי) ניסנקורן: נעשה סדר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה יותר משנה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הרי תקופת הכהונה של הכנסת העשרים-ושלוש זה בערך שנה וחצי.

אלעזר שטרן: לא, אבל שנה וחצי, שנה וחצי.

אברהם (אבי) ניסנקורן: לא, כי אתם אומרים כל הזמן שנה – זה יותר משנה.

מיקי לוי: מדברים על תשעה חודשים.

עוזי דיין: ארבע וחצי שנים.

אלעזר שטרן: בסדר, אבל מה שאתה אומר, שיהיו עוד חילופים פעמיים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני לא אומר.

אלעזר שטרן: לזה אבל אתה רוצה - - - את האפשרות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: נכון, שיכול להיות - - -

אלעזר שטרן: תגידו, אתם השתגעתם?

אברהם (אבי) ניסנקורן: שנייה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: שיכול להיות שיש שם תקופה של חילופים בין שניהם.

אלעזר שטרן: זה מה שאמרתי, שיהיו עוד שתי החלפות.

עוזי דיין: אבל לא זה מה שהוא - - -

אלעזר שטרן: ולזה צריך לשמור אפשרות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: שנייה, אבל לאו דווקא.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה יכול להיות שראש הממשלה המכהן ימשיך בכלל לתקופה, ולא יהיו שתי החלפות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: לאו דווקא.

אלעזר שטרן: אבל זה כבר ישנו בלי התוספת הזאת.

אברהם (אבי) ניסנקורן: לא, זה לא אין-סוף החלפות.

אלעזר שטרן: הוא יוכל להמשיך בלי התוספת.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו לא יודעים מה יוחלט, אם יוחלט.

מיקי לוי: נראה לכם שגנץ - - - בעוד תשעה חודשים?

איתן גינזבורג: אתה צריך עוד זמן להסתייגויות?

איתן גינזבורג: כי אני צריך לנקוב במועד האחרון להגשת ההסתייגויות.

מיקי לוי: לא.

איתן גינזבורג: אז בוא נקבע שהמועד האחרון להגשת הסתייגויות יהיה השעה 03:00 לפנות בוקר.

אוסאמה סעדי: 03:00 זה 20 דקות.

קריאה: איתן, הוא אמר שהוא לא צריך.

איתן גינזבורג: לא, צריך לקבוע מועד.

מיקי לוי: לרשימה שהגשנו, שיירשם שזה גם מרצ.

אורית פרקש הכהן: כשהדיון יתחדש.

איתן גינזבורג: גם מרצ.

איתן גינזבורג: אוקיי.

גור בליי: קיבלנו מחבר הכנסת מיקי לוי ומחבר הכנסת בועז טופורובסקי.

מיקי לוי: כי לא הספקתי להדפיס את זה לאותה רשימה.

אלעזר שטרן: בסדר, הוא יכול לקבל משניהם.

אלעזר שטרן: אין בעיה.

אלעזר שטרן: יש שם את של יואב, אבל הוא כתוב בכתב יד.

אלעזר שטרן: מה אני אעשה?

איתן גינזבורג: עד 04:00 לפנות בוקר.

קריאה: למה?

קריאה: אבל יש לו כבר, הוא אמר שהוא לא צריך.

איתן גינזבורג: יואב, אתה רוצה להגיש?

יואב סגלוביץ': לא.

יואב סגלוביץ': אתם שמעתם מה אמרתי, ההגשה היא חסרת משמעות.

איתן גינזבורג: טוב.

אוסאמה סעדי: זה בשמנו גם?

איתן גינזבורג: בשמך מיקי הגיש.

מיקי לוי: הכנסתי אותך.

איתן גינזבורג: וגם בועז.

איתן גינזבורג: לא אותך, אבל – אז אוקיי, נקבע את המועד, נשלח אותו.

איתן גינזבורג: 03:00 מקובל עליכם?

מיקי לוי: כן.

מיקי לוי: כבר שלחנו, די, נגמר.

גור בליי: אני לא רוצה שיקופחו הזכויות - - -

איתן גינזבורג: חברים, די, עד 04:00.

מיקי לוי: תשאיר עד 04:00.

מיקי לוי: למה?

מיקי לוי: כי ישראל ביתנו - - -

איתן גינזבורג: חבר'ה, עד 04:00 לפנות בוקר.

איתן גינזבורג: יש שעתיים לעבוד על ה-100 האלה, בכל מקרה זה יהיה רק 100.

איתן גינזבורג: עד 04:00 לפנות בוקר אפשר להגיש הסתייגויות, נא להודיע לכל חברי הוועדה.

איתן גינזבורג: ואנחנו ניפגש כאן בשעה 06:00 בבוקר להתחיל דיון בהסתייגויות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: לא, אז תודיע שסך כל ההסתייגויות של כולם ביחד הוא 100.

איתן גינזבורג: ברור.

איתן גינזבורג: זה ההסדר.

איתן גינזבורג: לכן זה לא משנה השעה, 100 יהיה.

איתן גינזבורג: אנחנו ניפגש להמשך דיון בשעה 06:00 בבוקר.

איתן גינזבורג: תודה לכולם.

איתן גינזבורג: אז אנחנו מחדשים את הישיבה.

איתן גינזבורג: הנוסח המוכר לכם בפניכם, כולכם קראתם אותו והוגשו הסתייגויות, כאמור.

איתן גינזבורג: אז לפני שנתחיל בהסתייגויות, נבקש מהיועצת המשפטית להקריא את הנוסח.

איתן גינזבורג: בבקשה, אפרת.

אפרת חקאק: אז כפי שידוע לכם, המליאה החליטה להחזיר את סעיף 7(א) להצעת החוק, לעניין הבהרת הרוב הדרוש לשינוי מועד הבחירות לכנסת העשרים-וארבע.

אפרת חקאק: עכשיו אני אקריא את הנוסח שגובש בוועדה.

אפרת חקאק: אנחנו מוסיפים את סעיף 7(ג) להצעת החוק.

אפרת חקאק: חוק-יסוד: הממשלה (תיקון מס' 8 והוראת שעה).

אפרת חקאק: שוב, אני מזכירה לכם שיש לנו כבר את סעיף 7(א) ו-7(ב) בנוסח שהונח במליאה.

אפרת חקאק: קרי, זה בעצם ההחלטה לבטל או לשנות הסדר.

אפרת חקאק: עכשיו אנחנו נעבור להסתייגויות, אני אקריא.

מיקי לוי: רק שנייה, אני מבקש להגיד משהו לפרוטוקול: אנחנו מצטרפים לישראל ביתנו, ישראל ביתנו מצטרפת אלינו.

אלכס קושניר: לא, אנחנו כמו בפעם שעברה, לא מצטרפים לאף אחד.

מיקי לוי: לא צריך.

מיקי לוי: אנחנו כן מצטרפים אליהם כדי לקבל זמן דיבור.

מיקי לוי: ההסדרים שהגיעו אליהם לא כוללים את הנושא הזה, ולכן מה שהיה אתמול בהסדרים לנאומים נגמרו, אנחנו מתחילים הסדרים מחדש.

איציק שמולי: איזה זמן דיבור?

איציק שמולי: אין זמן דיבור במליאה.

מיקי לוי: למה?

טלי פלוסקוב: ככה אתמול אמרו.

מיקי לוי: לא, לא, לא.

מיקי לוי: הוספתם משהו חדש.

איציק שמולי: אתה באמצע הצבעה, אין לך זמן דיבור במליאה.

מיקי לוי: לא, שמתם משהו חדש.

מיקי לוי: מה שהיה הסדרים – נגמרו.

אופיר כץ: זה הסדר מאתמול בלילה.

מיקי לוי: לא.

מיקי לוי: נגמרו.

מיקי לוי: אלא אם כן יש הסדר שעשו ואני לא יודע.

איתן גינזבורג: רגע, מיקי, בוא ניתן ליועצת המשפטית.

טלי פלוסקוב: היועצת המשפטית אמרה את זה, אני זוכרת.

איתן גינזבורג: בואו ניתן לשגית.

איתן גינזבורג: בבקשה.

מיקי לוי: בבקשה, אני שומע.

איציק שמולי: שאלתי את זה אתמול שלוש פעמים.

טלי פלוסקוב: בטח, דיברו על זה כאן.

שגית אפיק: כשאנחנו מושכים סעיף מהמליאה בחזרה לחידוש הדיון בוועדה, ומחזירים אותו מהוועדה בחזרה למליאה, אין זמני דיבור ביחס להסתייגויות.

שגית אפיק: ולכן עשינו כאן את ההסכמות שנעשו, באופן הזה שחוזרות הסתייגויות למליאה, שהן 400 הסתייגויות, שזה נתח נכבד ביותר ביחס לסעיף שהתווסף.

שגית אפיק: אבל זה יהיה להצבעה בלבד, לא יהיו זמני דיבור נוספים במליאה.

קריאה: זה סעיף 91 בתקנון.

שגית אפיק: המשיכה שנעשתה היא משיכה שנעשתה פשוט בהצבעה, ולכן זה יורד לכאן וחוזר למליאה.

טלי פלוסקוב: מיקי ניסה.

קריאה: מיקי, אתה לא מכיר את התקנון?

קריאה: סעיף 91.

טלי פלוסקוב: גם דיברו על זה אתמול, אמרו שב-09:00 אנחנו מתחילים הצבעות.

אופיר כץ: מיקי, אבל אם תרצה לדבר אני אדבר איתך תוך כדי.

מיקי לוי: עליי מה שנקרא.

אפרת חקאק: הסתייגות מס' 1.

אפרת חקאק: המילה "החליטה" – תימחק

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: ההסתייגות לא התקבלה.

אפרת חקאק: 2.

אפרת חקאק: לפני המילה "החליטה" תבוא המילה "לא"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: ההסתייגות לא התקבלה.

אפרת חקאק: 3.

אפרת חקאק: בסופו יבוא: "ובלבד שטרם לכך אושרה הצעת החוק שמספרה פ/176/23, הצעת חוק בתי קברות צבאיים (תיקון – חיילים זכאי חוק השבות), של ח"כ אלעזר שטרן"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: ההסתייגות לא התקבלה.

אפרת חקאק: 4.

אפרת חקאק: בסופו יבוא: "ובלבד שטרם לכך אושרה הצעת החוק שמספרה פ/177/23, הצעת חוק כהונתם של ראשי גופים ביטחוניים, של ח"כ אלעזר שטרן"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 5.

אפרת חקאק: בסופו יבוא: "ובלבד שהצעת החוק שמספרה פ/178/23, הצעת חוק מענק הסתגלות מיוחד לבני 67 ומעלה (הוראת שעה – נגיף הקורונה), של ח"כ מירב כהן פורסמה ברשומות"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 6.

אפרת חקאק: בסופו יבוא: "תוקפו של סעיף זה עם פרסומה ברשומות של הצעת החוק שמספרה פ/179/23, הצעת חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (תיקון – איסור על זיווג ומכירה של כלבים וחתולים), של ח"כ תמר זנדברג"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 7.

אפרת חקאק: בסופו יבוא: "תוקפו של סעיף זה עם פרסומה ברשומות של הצעת החוק שמספרה פ/180/23, הצעת חוק התרבות והאמנות (תיקון – תקציב התרבות), של ח"כ עפר שלח וקבוצת ח"כים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 8.

אפרת חקאק: בסופו יבוא: "תוקפו של סעיף זה עם פרסומה ברשומות של הצעת החוק שמספרה פ/181/23, הצעת חוק להנצחת הרב עובדיה יוסף (ציון זכרו ופועלו), של ח"כ מיכאל מלכיאלי וקבוצת ח"כים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 9.

אפרת חקאק: בסופו יבוא: "תוקפו של סעיף זה עם פרסומה ברשומות של הצעת החוק שמספרה פ/182/23, הצעת חוק יום ציון לאומי לתרומתה ולפועלה של העדה הדרוזית (תיקון – חובת לימוד במוסדות חינוך), של ח"כ ע'דיר כמאל מריח"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

טלי פלוסקוב: מולא, אל תצביע.

פטין מולא: אני בעד.

פטין מולא: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 10.

אפרת חקאק: בסופו יבוא: "תוקפו של סעיף זה עם פרסומה ברשומות של הצעת החוק שמספרה פ/183/23, הצעת חוק הרשויות המקומיות (מנהל מחלקת תרבות), של ח"כ עפר שלח וקבוצת ח"כים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 11.

אפרת חקאק: בסופו יבוא: "תוקפו של סעיף זה עם פרסומה ברשומות של הצעת החוק שמספרה פ/184/23, הצעת חוק סדנאות הכשרה לשוויון מגדרי בגיל הרך, של ח"כ תמר זנדברג"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 12.

אפרת חקאק: בסופו יבוא: "תוקפו של סעיף זה עם פרסומה ברשומות של הצעת החוק שמספרה פ/185/23, הצעת חוק חובת תשלום בשוברים, של ח"כ יעקב אשר וקבוצת ח"כים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 14.

אפרת חקאק: בסופו יבוא: "תוקפו של סעיף זה עם פרסומה ברשומות של הצעת החוק שמספרה פ/187/23, הצעת חוק החזר גביית יתר (תיקוני חקיקה), של ח"כ יעקב אשר וקבוצת ח"כים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 15.

אפרת חקאק: בסופו יבוא: "תוקפו של סעיף זה עם פרסומה ברשומות של הצעת החוק שמספרה פ/190/23, הצעת חוק החזר גביית יתר (תיקוני חקיקה), של ח"כ עפר שלח וקבוצת ח"כים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 16.

אפרת חקאק: במקום "שישה חודשים" יבוא "חודשיים".

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 17.

אפרת חקאק: במקום "שישה חודשים" יבוא "לא יאוחר משלושה חודשים מיום אישור הצעת החוק שמספרה פ/191/23, הצעת חוק חניה לנכים (תיקון – תג נכה אישי), של ח"כ חוה אתי עטייה"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 18.

אפרת חקאק: במקום "שישה חודשים" יבוא "לא יאוחר משלושה חודשים מיום אישור הצעת החוק שמספרה פ/192/23, הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (מאגר מידע של ניקוד מסוכנות לעניין נהגים מקצועיים), של ח"כ יעקב אשר וקבוצת ח"כים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 19.

אפרת חקאק: לפני המילה "יהא" – תבוא המילה "לא"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 20.

אפרת חקאק: לפני המילים "הרוב הקבוע" יבוא "ובלבד שלא"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 21.

אפרת חקאק: במקום "שישה חודשים" יבוא "לא יאוחר משלושה חודשים מיום אישור הצעת החוק שמספרה פ/193/23, הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (הקמת מערך מידע וניתוח נתונים לשיפור התחבורה הציבורית), של ח"כ יעקב אשר וקבוצת ח"כים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 22.

אפרת חקאק: במקום "שישה חודשים" יבוא "לא יאוחר משלושה חודשים מיום אישור הצעת החוק שמספרה פ/194/23, הצעת חוק דמי נסיעה לסטודנטים בתחבורה ציבורית (תיקוני חקיקה), של ח"כ יעקב אשר וקבוצת ח"כים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 23.

אפרת חקאק: במקום "שישה חודשים" יבוא "לא יאוחר משלושה חודשים מיום אישור הצעת חוק משק החשמל (תיקון – גביית תשלומים), של ח"כ מיכאל מלכיאלי"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 24.

אפרת חקאק: במקום "שישה חודשים" יבוא "לא יאוחר משלושה חודשים מיום אישור הצעת החוק שמספרה פ/196/23, הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – איסור על שיווק טלפוני למספר הרשום במאגר "אל תתקשרו אלי"), של ח"כ אורי מקלב וקבוצת ח"כים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 25.

אפרת חקאק: לפני "לבטל" – תבוא המילה "שלא"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 26.

אפרת חקאק: במקום "שישה חודשים" יבוא "לא יאוחר משלושה חודשים מיום אישור הצעת החוק שמספרה פ/197/23, הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – ביטול עסקת מכר מרחוק למתן שירותי תיירות), של ח"כ מיכל שיר סגמן וקבוצת ח"כים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 27.

אפרת חקאק: במקום "שישה חודשים" יבוא "לא יאוחר משלושה חודשים מיום אישור הצעת החוק שמספרה פ/198/23, הצעת חוק לתיקון פקודת הבנקאות (הגבלת עמלת פירעון מוקדם של הלוואה לדיור), של ח"כ שלמה קרעי וקבוצת ח"כים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

מיקי לוי: נמנע.

מיקי לוי: זה קרעי.

מיקי לוי: אני אצביע בשביל קרעי?

מיקי לוי: נמנע.

איתן גינזבורג: צודק.

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: 1 נמנע.

אפרת חקאק: 28.

אפרת חקאק: במקום "שישה חודשים" יבואו המילים "לא יאוחר משלושה חודשים מיום אישור הצעת החוק שמספרה פ/199/23, הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון – מועדי החזר של הלוואה לדיור), של ח"כ יעקב אשר וקבוצת ח"כים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 29.

אפרת חקאק: במקום "שישה חודשים" יבוא "לא יאוחר משלושה חודשים מיום אישור הצעת החוק שמספרה פ/200/23, הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון – שירות מקוון ללקוח), של ח"כ יעקב אשר וקבוצת ח"כים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 30.

אפרת חקאק: במקום "שישה חודשים" יבוא "לא יאוחר משלושה חודשים מיום אישור הצעת החוק שמספרה פ/201/23, הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – הארכת תקופת האחריות), של ח"כ יעקב אשר וקבוצת ח"כים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 31.

אפרת חקאק: במקום "שישה חודשים" יבוא "לא יאוחר משלושה חודשים מיום אישור הצעת החוק שמספרה פ/202/23, הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – השוואת תנאי צרכן ונותן שירות בעניין החזרת טובין), של ח"כ מיכאל מלכיאלי"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אלכס קושניר: אני נמנעתי.

אפרת חקאק: 32.

אפרת חקאק: במקום "שישה חודשים" יבוא "לא יאוחר משלושה חודשים מיום אישור הצעת החוק שמספרה פ/204/23, הצעת חוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות (תיקון – קביעת תאגיד שאינו מדווח או שותפות כחברת שכבה), של ח"כ מרב מיכאלי"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 33.

אפרת חקאק: אחרי המילים "לחוק-יסוד: הכנסת" יבוא "תוקפו של סעיף זה עם פרסומה ברשומות של הצעת החוק שמספרה פ/205/23, הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון – הגנה על צרכנים שאינם דוברי עברית), של ח"כ מירב כהן וקבוצת ח"כים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 34.

אפרת חקאק: בסופו יבוא: "תוקפו של סעיף זה עם פרסומה ברשומות של הצעת החוק שמספרה פ/206/23, הצעת חוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים (תיקון – קיום אירועי תרבות בהפרדה מגדרית בשל טעמי דת), של ח"כ מיכאל מלכיאלי וקבוצת ח"כים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 35.

אפרת חקאק: בסופו יבוא: "תוקפו של סעיף זה עם פרסומה ברשומות של הצעת החוק שמספרה פ/207/23, הצעת חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי (תיקון – הארכת תוקף זכאות לדירה ציבורית), של ח"כ חוה אתי עטייה"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 36.

אפרת חקאק: בסופו יבוא: "תוקפו של סעיף זה עם פרסומה ברשומות של הצעת החוק שמספרה פ/208/23, הצעת חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה) (תיקון – גיל העובד), של ח"כ יעקב אשר וקבוצת ח"כים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 37.

אפרת חקאק: בסופו יבוא: "תוקפו של סעיף זה עם פרסומה ברשומות של הצעת החוק שמספרה פ/209/23, הצעת חוק יסודות התקציב (תיקון – אישור הוועדה המשותפת לתקציב הביטחון להחלטות הממשלה להצטיידות או התעצמות), של ח"כ מרב מיכאלי"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 38.

אפרת חקאק: במקום "החליטה" תבוא המילה "דחתה"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 39.

אפרת חקאק: אחרי המילים "החליטה הכנסת העשרים ושלוש" יבוא "לאחר אישורה של הצעת חוק לתיקון פקודת המועצות המקומיות (חובת קריאת שמות רחובות), של ח"כ ע'דיר כמאל מריח"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 40.

אפרת חקאק: אחרי המילים "החליטה הכנסת העשרים ושלוש" יבוא "לאחר אישורה של "הצעת החוק שמספרה פ/213/23, הצעת חוק שיקום שכונות דרום תל אביב ותמריצים לפיזור גאוגרפי של מסתננים (הוראת שעה), של ח"כ מרב מיכאלי"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 41.

אפרת חקאק: אחרי המילה "שיחוקק" המילה "לא" – תימחק

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 42.

אפרת חקאק: אחרי המילים "החליטה הכנסת העשרים ושלוש" יבוא "לאחר אישורה של הצעת החוק שמספרה פ/219/23, הצעת חוק להגברת השקיפות בפעילותם של גופים פיננסיים (תיקוני חקיקה), של ח"כ יואב קיש"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 43.

אפרת חקאק: אחרי המילים "החליטה הכנסת העשרים ושלוש" יבוא "לאחר אישורה של הצעת החוק שמספרה פ/227/23, הצעת חוק לתיקון פקודת בריאות העם (תיקון – העדפות מתן רישיון למכשור רפואי בפריפריה), של ח"כ יזהר שי"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 44.

אפרת חקאק: אחרי המילים "החליטה הכנסת העשרים ושלוש" יבוא "לאחר אישורה של הצעת החוק שמספרה פ/257/23, הצעת חוק מערך החוץ וההסברה, של ח"כ עפר שלח וקבוצת ח"כים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 45.

אפרת חקאק: אחרי המילים "החליטה הכנסת העשרים ושלוש" יבוא "לאחר אישורה של הצעת החוק שמספרה פ/258/23, הצעת חוק בתי קברות צבאיים (תיקון – כיתוב על מצבה צבאית), של ח"כ עפר שלח וקבוצת ח"כים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 46.

אפרת חקאק: אחרי המילים "החליטה הכנסת העשרים ושלוש" יבוא "לאחר אישורה של הצעת חוק הממשלה (תיקון – ועדת שרים לענייני ביטחון לאומי), של ח"כ עפר שלח וקבוצת ח"כים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 47.

אפרת חקאק: אחרי המילים "החליטה הכנסת העשרים ושלוש" יבוא "לאחר אישורה של הצעת החוק שמספרה פ/270/23, הצעת חוק פסילת חבר מועצה מועמד למלא מקום ראש רשות מקומית שהושעה בשל הגשת כתב אישום (תיקוני חקיקה), של ח"כ תמר זנדברג"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 48.

אפרת חקאק: במקום המילים "8א לחוק-יסוד" יבואו המילים "7(א) לחוק-יסוד"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 49.

אפרת חקאק: במקום המילים "8א לחוק-יסוד" יבואו המילים "43א(א) לחוק-יסוד"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 50.

אפרת חקאק: במקום המילים "8א לחוק-יסוד" יבואו המילים "43ד לחוק-יסוד"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 51.

אפרת חקאק: במקום המילים "8א לחוק-יסוד" יבואו המילים "43ז1 לחוק-יסוד"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 52.

אפרת חקאק: במקום "הרוב הקבוע בסעיף קטן (א)", יבוא "רוב רגיל"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 53.

אפרת חקאק: במקום "הכנסת העשרים ושלוש", יבוא "הכנסת העשרים וארבע"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 54.

אפרת חקאק: במקום "לא יאוחר משישה חודשים", יבוא "לא יאוחר מ-35 חודשים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 55.

אפרת חקאק: במקום "לפני מועד הבחירות", יבוא "לפני מועד יציאת בנימין נתניהו מהמעון בבלפור"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 56.

אפרת חקאק: במקום "כנוסחו בחוק-יסוד זה", יבוא "כנוסחו בחוק המשנה סדרי שלטון זה"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 57.

אפרת חקאק: במקום "הכנסת העשרים ושלוש", יבוא "הכנסת אשר הטילה מוראה על בג"צ"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 58.

אפרת חקאק: במקום "לפני מועד הבחירות", יבוא "לאחר שהצעת חוק הגנה על זכויות הדורות הבאים (פ/63/23) תתפרסם ב"רשומות""

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 59.

אפרת חקאק: המילים "לחוק-יסוד כאמור" – יימחקו

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 60.

אפרת חקאק: המילים "בחוק-יסוד זה" – יימחקו

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 61.

אפרת חקאק: במקום המילים "לא יאוחר משישה חודשים" יבוא "לא יאוחר מ-34 חודשים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 62.

אפרת חקאק: במקום המילים "הכנסת העשרים ושלוש", יבוא "הכנסת העשרים וחמש"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 63.

אפרת חקאק: במקום המילים "לפני מועד הבחירות" יבוא "לאחר מתן שוויון זכויות מוחלט לקהילת הלהט"ב"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 64.

אפרת חקאק: המילה "יכול" – תימחק

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 65.

אפרת חקאק: במקום המילים "הרוב הקבוע" יבוא "הרוב שהוצע לאור חוסר האמון בין חברי הממשלה"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 66.

אפרת חקאק: במקום המילים "לא יאוחר משישה חודשים", יבוא "לא יאוחר מ-500 ימים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: חבר הכנסת לוי, אתה מצטרף גם להסתייגויות של הרשימה המשותפת?

מיקי לוי: כן, בטח.

מיקי לוי: הגשנו חתימות, אז כל הסיעה.

אפרת חקאק: כן.

אפרת חקאק: 67.

אפרת חקאק: סעיף 7(ג) לחוק – יימחק

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 68.

אפרת חקאק: הרוב הדרוש להארכת כהונת הכנסת הינו 80 חברי כנסת

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 69.

אפרת חקאק: הרוב הדרוש לשינוי סעיף 7(א) הוא 61 חברי כנסת

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 70.

אפרת חקאק: הרוב הדרוש לשינוי סעיף 7(א) לחוק הוא רוב חברי הכנסת

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 71.

אפרת חקאק: במקום "שישה חודשים" יבוא "שנה"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 72.

אפרת חקאק: במקום "שישה חודשים" יבוא "8 חודשים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 73.

אפרת חקאק: אחרי סעיף 7(ג) יבוא סעיף 7(ד) "לא ניתן יהיה להחליף ראש ממשלה בתקופת הארכת כהונת הכנסת"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 74.

אפרת חקאק: אחרי סעיף 7(ג) יבוא סעיף 7(ד) "שמו של ראש ממשלה בתקופת מעבר לא יתחיל באות ב'"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

מיכאל מלכיאלי: הוא יעשה שינוי השם, מה הבעיה.

אפרת חקאק: 75.

אפרת חקאק: אחרי סעיף 7(ג) יבוא סעיף 7(ד) "מספר שרים בתקופת הארכת כהונת הכנסת יהיה 19"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 76.

אפרת חקאק: אחרי סעיף 7(ג) יבוא סעיף 7(ד) "לא ניתן יהיה למנות 2 שרים באותו משרד בתקופת הארכת כהונת הכנסת"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 77.

אפרת חקאק: אחרי סעיף 7(ג) יבוא סעיף 7(ד): "לא יהיו סגני שרים בתקופת הארכת כהונת הכנסת"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 78.

אפרת חקאק: אחרי סעיף 7(ג) יבוא סעיף 7(ד): "ראש הממשלה בתקופת הארכה יהיה רשאי להעביר מכהונתו רק שרים בעלי זיקה שונה, ולא יוכל להעביר מכהונתו שרים בעלי זיקה זהה"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

מיקי לוי: לא הבנתי.

אלכס קושניר: הפוך.

אפרת חקאק: 79.

אפרת חקאק: אחרי סעיף 7(ג) יבוא סעיף 7(ד): "שר בתקופת הארכה יהיה רשאי להעביר מכהונתו סגן שר שמינה, אם זיקתו של סגן השר שונה מזיקתו של השר"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 80.

אפרת חקאק: אחרי סעיף 7(ג) יבוא סעיף 7(ד) "הוראות סעיף ממשלת חילופים לא יחולו בתקופת הארכת כהונת הכנסת"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 81.

אפרת חקאק: אחרי סעיף 7(ג) יבוא סעיף 7(ד) "בתקופת הארכת הכנסת לא יכהן כראש ממשלה מי שכיהן כראש ממשלה או ראש ממשלה חלופי בממשלת חילופים"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

אפרת חקאק: 82.

אפרת חקאק: אחרי סעיף 7(ג) יבוא סעיף 7(ד): "בתקופת הארכת כהונת הכנסת ראש הממשלה החלופי יתמנה לתפקיד יו"ר כנסת"

איתן גינזבורג: מי בעד?

איתן גינזבורג: מי נגד?

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: לא אושרה.

איתן גינזבורג: לא התקבלה.

איתן גינזבורג: טוב, חברי הכנסת, ההסתייגויות לא התקבלו.

אפרת חקאק: תצביע על החוק.

איתן גינזבורג: אנחנו נצביע על החוק, כנוסח הוועדה.

מיקי לוי: מתי אני טוען נושא חדש?

אפרת חקאק: על מה?

מיקי לוי: אני רוצה הצבעה במסדרת – נושא חדש.

אפרת חקאק: על ההסתייגות אתה מבקש נושא חדש?

מיקי לוי: על הסעיף עצמו.

מיקי לוי: נושא חדש.

מיקי לוי: מה, אתם לא רואים?

איתן גינזבורג: אז עכשיו.

שגית אפיק: ברגע זה.

שגית אפיק: << הפסקה >> (הישיבה נפסקה בשעה 06:30 ונתחדשה בשעה 07:30)

איתן גינזבורג: חברים, אנחנו מחדשים את ישיבת הוועדה המיוחדת.

איתן גינזבורג: אני מבקש שהיועצת המשפטית תקריא את נוסח החוק.

אפרת חקאק: הקראנו.

איתן גינזבורג: לא צריך, כן.

איתן גינזבורג: אנחנו נצביע על נוסח החוק, כפי שהקריאה היועצת המשפטית.

איתן גינזבורג: מי בעד נוסח החוק?

איתן גינזבורג: ירים את ידו.

מיקי לוי: אני מוותר לכם על עוד פעם רוויזיה בהתייעצות סיעתית.

איתן גינזבורג: מי נגד?

מיקי לוי: כי אני יכול לנצל את הפרקטיקה עד הסוף.

איתן גינזבורג: נגד?

מיקי לוי: נגד, בוודאי נגד.

מיקי לוי: מה, גם בעד?

איתן גינזבורג: חיכינו ליד.

איתן גינזבורג: מי נמנע?

איתן גינזבורג: אין נמנעים.

איתן גינזבורג: אושר.

איתן גינזבורג: אני קובע שהסעיף אושר, ואנחנו נחזיר את זה לדיון במליאה.

עוזי דיין: והוא ייקרא סעיף מיקי.

מיקי לוי: לא.

איתן גינזבורג: מה שנקרא תודה, אבל לא תודה.

איתן גינזבורג: ואני מודה לכל השותפים על הזמן ועל המאמץ של הרגע האחרון של לפנות בוקר:

איתן גינזבורג: עובדי הוועדה, עובדי הכנסת, עובדי הסאונד, הפרוטוקול, הייעוץ המשפטי כמובן, והסדרנים ומשמר הכנסת, וכל מי שקם מוקדם ושהלך לישון מאוחר.

איתן גינזבורג: תודה רבה לכם.

איתן גינזבורג: נתראה.

איתן גינזבורג: וכבר קיבלנו גם את הודעתו של מיקי לוי, שהוא ויתר על הרוויזיות.