הוועדה המיוחדת למיגור הפשיעה והאלימות בחברה הערבית - זמנית, כנסת 23, פרוטוקול מספר 4, 2020-05-11 10:00

מנסור עבאס: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה של הוועדה המיוחדת למיגור הפשיעה והאלימות.

מנסור עבאס: אנחנו היום מתכנסים שוב בצל מגפת הפשיעה והאלימות בצל הקורונה.

מנסור עבאס: הנתונים שאנחנו מתעדכנים בהם מידי פעם גם ממשרד הרווחה וגם מהמשטרה מצביעים שוב על עליה באלימות בתוך המשפחה.

מנסור עבאס: כמובן שיש לזה גם הסברים מהריחוק החברתי, הסגר והמצב הסוציו-אקונומי של החברה בכלל ושל המשפחות שנמצאות מלכתחילה במצב חברתי קשה.

מנסור עבאס: יש נתונים ראשונים על עליה בתחום הפשיעה הכלכלית, הלוואות בשוק האפור ומה שמתלווה לזה בפעילות של קבוצות פשע מאורגנות שתומכות ב"בנקים שחורים" שנותנים הלוואות ומציעים את השירותים שלהם בתקופה הזו.

מנסור עבאס: את תוצאות השוק הכלכלי האפור לצערנו נזכה לראות בחודשים הקרובים.

מנסור עבאס: זאת למרות שהיום גם חווים פשיעה ועבריינות לאור מה שהיה בחודשים האחרונים ובשנים האחרונות.

מנסור עבאס: פנו אלי מספר אנשים שמעורבים בנושא, אנשים שלקחו הלוואות מהשוק האפור והיום הם משלמים את המחיר ומבקשים שנמצא להם פתרון ואנחנו לא מתקדמים בנושא.

מנסור עבאס: אני רוצה להדגיש שוב שהוועדה הזו היא ועדה מאוד חשובה.

מנסור עבאס: לא נסתפק רק בעדכונים של הנתונים מידי שבוע.

מנסור עבאס: אנחנו ניזום ונשקוד על תכנית רב שלבית.

מנסור עבאס: נעבוד יחד עם משרדי הממשלה על גיבוש התכנית שמנסה לקדם הוועדה הבין משרדית למיגור הפשיעה והאלימות.

מנסור עבאס: בשבוע הבא תהיה לנו ישיבה ראשונה כחלק מסדרת דיונים בנושא הזה.

מנסור עבאס: כמובן שנקד

מנסור עבאס: יש מסלול נוסף בו נטפל גם בפשיעה ובאלימות בחברה הישראלית בכלל.

מנסור עבאס: היה לנו ניסיון מעניין לפני כשלושה שבועות בסיור בעיר רהט.

מנסור עבאס: זה נתן לי אינדיקציה שחשוב מאוד שעבודת הוועדה לא תתמקד רק בתוך משכן הכנסת, אלא נצא לשטח, נסייר בישובים, נביא את כל הגורמים יחד, ברמת ישוב מסוים וברמת אזור מסוים, כדי להביא לשיתוף פעולה ולעשייה בין כל הגורמים, גם בשלטון המקומי, גם ברשויות הממשלה עצמה, המשרדים השונים, כדי שנוכל לתרום בצורה מעשית ומשמעותית למיגור הפשיעה והאלימות בחברה בכלל ובחברה הערבית בפרט.

מנסור עבאס: היום נמשיך את הדיון שהתחלנו בישיבות הראשונות.

מנסור עבאס: לצערנו בשבוע שעבר ביטלנו את הישיבה בגלל ההתפתחויות הפוליטיות בכנסת.

מנסור עבאס: את ישיבת יום רביעי דחינו ליום שני הבא כדי לאפשר השתתפותו של מנכ"ל משרד ראש הממשלה, שהוא יושב-ראש הוועדה המיוחדת הממשלתית בנושא הזה.

מנסור עבאס: יש הרבה עשייה שאנחנו צריכים לקדם.

מנסור עבאס: בתחילת הדיון היום אציין קודם כל מה שהיה אתמול בטורעאן ואחר כך ע'דיר תיקח על עצמה לדבר על הרצח הכפול שהיה בדליית אל כרמל.

מנסור עבאס: בטורעאן המקרה הוא מיוחד.

מנסור עבאס: אפשר להגיד שהסכסוך בטורעאן הוא סכסוך בין כנופיות.

מנסור עבאס: הסכסוך הוא בין שתי משפחות.

מנסור עבאס: אמנם לא כל בני המשפחה מעורבים בזה, אבל אין ספק שמדובר בשתי משפחות חשובות.

מנסור עבאס: זה כפר שנמצא כבר שנתיים בסכסוך הזה ואנחנו לא מצליחים לצאת מהמשבר.

מנסור עבאס: שתי המשפחות האלו מייצגות את החברה הערבית ולכן המשבר הזה מייצג את החברה הערבית בצורה נאמנה.

מנסור עבאס: אתמול נרצח בחור צעיר בן 27.

מנסור עבאס: נרצח מול הבית שלו, מול המשפחה שלו, תוצאה של הסכסוך המתמשך.

מנסור עבאס: אני מזכיר שלפני כשבעה חודשים נרצח בחור אחר מהמשפחה השנייה.

מנסור עבאס: בין לבין יש אירועי עבריינות ופשיעה בכפר טורעאן.

מנסור עבאס: בסיום הישיבה היום אצא ישירות לכפר טורעאן כדי לעקוב מקרוב אחרי האירועים שם וננסה לתת פתרון מעשי והתערבות מידית יחד עם כל הגורמים שם, כדי לנסות לבלום את ההסלמה בישוב הזה.

מנסור עבאס: גם לפני כיומיים היה אירוע של רצח כפול בדליית אל כרמל וכפי שאמרתי, ע'דיר תציג את המקרה.

מנסור עבאס: גם באום אל פחם היה מקרה.

מנסור עבאס: נדבר על המקרים האלה.

מנסור עבאס: אני מזכיר שבצל הקורונה לא זכינו לאתנחתא בתחום הרצח של נשים.

מנסור עבאס: לאחרונה היה גם בלוד מקרה.

מנסור עבאס: לדעתי באלימות בתוך המשפחה, לנשים יש חלק די נכבד בזה בתור קורבן ולא בתור מי שעושה את זה.

מנסור עבאס: קבלנו את עמדת משרד האוצר בקשר לתקציב שהיה מיועד למיגור האלימות בתוך המשפחה.

מנסור עבאס: בגלל בעיות של זמן אישור התקציב לא נוצל, מדובר תקציב של 20 מיליון שקל בשנה שעברה.

מנסור עבאס: בגלל שאין תקציב השנה עדין, התקציב הזה לא מנוצל.

מנסור עבאס: אנחנו דורשים בוועדה הזו וגם דורשים מוועדת הכספים וכמובן ממשרד האוצר לקדם את הנושא הזה באופן מיוחד, שהתקציב הזה יועבר ישירות למשרד הרווחה או לגורמים שאמורים לנהל אותו כדי שיהיה טיפול ראוי למניעת הפשיעה והאלימות בתוך המשפחה, במיוחד בצל הקורונה.

ע'דיר כמאל מריח: אדוני יושב-ראש הוועדה, תודה על קיום דיון חשוב זה.

ע'דיר כמאל מריח: קרלוס אבו תמימי בן ה-39 ועופר אבו סעדה בין ה-27 נורו למוות בליל שישי בדליית אל כרמל בסמוך לכיכר השוטר, כמה סימבולי.

ע'דיר כמאל מריח: האירוע התרחש בסביבות 13:30 בלילה, כאשר שני בני שישבו במושב האחורי ואני, עברנו בדיוק בכיכר הזו, עשר דקות לפני האירוע.

ע'דיר כמאל מריח: הייתה לי צמרמורת מעצם המחשבה שיכולתי להיות שם והבנים שלי היו יכולים להיות עדים לאירוע מזעזע כזה.

ע'דיר כמאל מריח: הם נורו שניהם בתוך המכונית שלהם באופן מאוד ברוטלי.

ע'דיר כמאל מריח: אני גרה בדליית אל כרמל, שני הנרצחים הם מכפר עוספייה ושני ראשי המועצות גינו את האירוע והיו מזועזעים כי אנחנו מדברים על ישובים בכרמל שנחשבים לישובים בטוחים, בהם אין פשיעה ברמה גבוהה.

ע'דיר כמאל מריח: יחד עם זאת נדגיש שהאירוע הזה לא זר לפשיעה שמשגשגת בחברה הערבית ואין לנתק אותו מהתופעה הכללית.

ע'דיר כמאל מריח: לאחרונה אני מקבלת יותר ויותר פניות מאזרחים מודאגים.

ע'דיר כמאל מריח: יש אצלנו יותר מעשי שוד וגניבה בבתים בישובים אצלנו, שנחשבו עד עכשיו לבטוחים ותהיתי ביני לביני איך דבר כזה יכול לקרות?

ע'דיר כמאל מריח: הרי אלה היו שני ילדים תמימים, איך הגענו למצב של מעגל של רצח ועבריינות.

ע'דיר כמאל מריח: אנחנו מבינים שלא מדובר בגנים דפוקים או במערכת חינוך כושלת אלא בסביבה שיש בה עוני, מצב סוציו-אקונומי נמוך.

ע'דיר כמאל מריח: סביבה שיש בה חוסר אכיפה, היעדר נוכחות משטרתית.

ע'דיר כמאל מריח: אנחנו יודעים ש-66% מהילדים הערבים נמצאים במעגל העוני בהשוואה ל-20% מהילדים היהודים.

ע'דיר כמאל מריח: אנחנו מבינים שהסביבה היא גורם מכרעי.

ע'דיר כמאל מריח: אנשים לא קמים נולדים ומתים ככה ונרצחים סתם.

ע'דיר כמאל מריח: כדי להדגיש, לפי הסקרים, 77% מהאוכלוסייה הערבית רוצה נוכחות משטרתית קרובה אליה.

ע'דיר כמאל מריח: רוצה תחנות ונקודות משטרתיות.

ע'דיר כמאל מריח: הסתכלתי על הנרצחים וחשבתי שכל אחד מהם יכול היה להיות שוטר או רופא שעוזר לנו מהצד השני לבנות את החברה שלנו.

ע'דיר כמאל מריח: אם יורשה לי, יש לי גם ביקורת פנימית, התבוננות פנימית בנו כחברה.

ע'דיר כמאל מריח: אף תכנית ממשלתית לא יכולה לחנך אותנו.

ע'דיר כמאל מריח: אנחנו צריכים לשים דגש על הצעירים, על הנשים כי הם העתיד שלנו, הם המשאב הכי יקר שלנו ואנחנו צריכים להכניס אותם יותר למעגלי קבלת ההחלטות, בעיצוב ופיתוח החברה שלנו.

ע'דיר כמאל מריח: רק ככה נוכל לראות בהם שותפים אמיתיים ביצירת השינוי כי שום תכנית ממשלתית לא תעזור לנו, זה דו צדדי.

ע'דיר כמאל מריח: גם הממשלה וגם הסתכלות פנימית שלנו כחברה כדי להילחץ מהמשבר הזה.

ע'דיר כמאל מריח: תודה.

מנסור עבאס: תודה חברת הכנסת ע'דיר.

מנסור עבאס: אני מאמץ את הגישה הזאת.

מנסור עבאס: האחריות היא גם על החברה, אבל גם על השלטון המרכזי או הממשלה.

יוסף ג'בארין: תודה רבה על הדיון החשוב הזה.

יוסף ג'בארין: תודה על המאמצים שלך להתמודד בשטח עם תופעת האלימות והשלכותיה המסוכנות על כלל החברה.

יוסף ג'בארין: אי אפשר לפתוח את הדיון בלי להתייחס לאירועים הקשים מהיומיים האחרונים בישוב טורעאן, שזה היה המשך לאירועים שהיו קודם.

יוסף ג'בארין: אני לא רוצה לומר רק שתי משפחות כי נראה לי שזה משהו שפוגע בכלל הישוב, לא רק בשתי המשפחות, אז הקריאה שלנו כמובן לנסות להתגבר על האירועים הקשים על ידי שיח ועל ידי ניסיון בדרכי שלום להגיע להבנות.

יוסף ג'בארין: אלימות ורצח זו מחלה שפוגעת בכולנו.

יוסף ג'בארין: זה מעגל של ייאוש, של עצב, של אבדות שאף אחד לא מרוויח מזה.

יוסף ג'בארין: לכן הקריאה שלנו תמיד לציבור שלנו אבל גם לציבור היקר בטורעאן, לשתף פעולה עם הנהגת הציבור הערבי ועם האנשים שעובדים קשה ביומיים האחרונים כדי להגיע לשקט במקום, לייצב את המצב ולהחזיר את יחסי השכנות והאהבה שם.

יוסף ג'בארין: הדברים נכונים גם לגבי אום אל פחם ולגבי ישובים אחרים שחשבנו שאולי הקורונה תעסיק את האנשים בדברים שיותר חשובים לכולם, אבל מסתבר שהרצח ממשיך והאלימות הקשה ממשיכה גם בתקופת המשבר ויכול להיות שממדיה שלה תופעה המדאיגה הזו גם עלו.

יוסף ג'בארין: לדעתי, חבר הכנסת עבאס, ככל שאנחנו רואים שתופעת האלימות והרצח והפעילות של ארגוני הפשע ממשיכה ואולי גם בעלייה, אנחנו תמיד נפנה את האצבע למי שאמור לטפל בתופעה הזו ולכתובת היחידה שמוסמכת לנהל חקירות, לעצור אנשים ולמנוע את הרצח הבא, שהם גורמי המשטרה.

יוסף ג'בארין: אין ספק שיש כאן כתובת ברורה, גם ברמה המשפטית וגם ברמה המוסדית, כאשר הימשכות מקרי הרצח אומרת שהכתובת הזו נכשלה.

יוסף ג'בארין: לצערנו אנחנו עדין לא מצליחים לראות שישנה תכנית ברורה, מגובשת, עם תקציבים, גם בתחום הרווחה, גם בתחום השלטת החוק, גם בתחום המאבק בארגוני השפיעה וגם בתחום החינוך.

יוסף ג'בארין: עדין לא רואים את זה.

יוסף ג'בארין: לכן אחד היעדים שלנו היה להגיע למצב הזה.

יוסף ג'בארין: אם אני מדבר עם ראשי רשויות מקומיות הם חסרי אונים.

יוסף ג'בארין: הם יודעים את הכתובת, אבל לא יכולים לפעול כי אין להם כלים.

יוסף ג'בארין: לכן האצבע המאשימה מופנית למי שיש לו את המשאבים, יש לו את היכולת ויש לו את הסמכות המשפטית לעשות את זה.

יוסף ג'בארין: אני היום מודאג יותר בגלל הקורונה כי המשבר הוא גם משבר כלכלי חברתי קשה.

יוסף ג'בארין: פתחת את דבריך בהתייחסות לנושא השוק האפור.

יוסף ג'בארין: ממה שאני שומע מאנשים בתקופה האחרונה, אנשים בלית ברירה פונים לשם.

יוסף ג'בארין: אני מקבל טלפונים מאנשים שפונים לבנקים, לא מצליחים לקבל הרשאה להלוואה והם חסרי אונים.

יוסף ג'בארין: אני מאוד חושש שהצעד הבא שלהם יהיה לפנות לשוק השחור ואז להסתבך עם השוק השחור ועם ההלוואות.

יוסף ג'בארין: צריכה להיות לנו קריאה ברורה לגורמים הפיננסיים, הלוואות, אפילו ברמה של 2,000 עד 5,000 לאנשים שצריכים להעביר את הימים הקרובים הקשים עד שיחזרו לעבודה, צריך לאשר.

יוסף ג'בארין: לכן זה חלק מהמאבק הזה.

יוסף ג'בארין: אני מקווה שנשמע מהדוברים התייחסויות ספציפיות גם לעניין המוקדים שדברנו עליהם.

יוסף ג'בארין: דברנו על טורעאן, אם אל פחם ועוספייה אבל גם באופן כללי לעניין המאבק בפשיעה ובאלימות בחברה הערבית.

מנסור עבאס: תודה יוסף.

מנסור עבאס: אין ספק שגם ראשי הרשויות בעצמם נמצאים תחת איום.

מנסור עבאס: יש היום מספר ראשי רשויות שנמצאים בסיכון דרגה שש ולא מצליחים לתפקד.

מנסור עבאס: לא מזמן נחשפה פרשה בה גורמים עבריינים איימו גם על ראשי רשויות ועל קבלנים.

מנסור עבאס: נעקוב אחרי זה.

מנסור עבאס: חברת הכנסת אימאן בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב לכולם.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה בתחילה לחזק את ידיך ולצדד בפועלך ד"ר מנסור, על מה שאתה עושה בתקופה האחרונה.

אימאן ח'טיב יאסין: לצערנו הרב האלימות חוגגת בתוך החברה הישראלית וגם בתוך החברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: מאז פרוץ הקורונה נרצחו חמש נשים.

אימאן ח'טיב יאסין: לפני כמה ימים נרצחה עוד אישה בחולון שהרקע שלה היה ידוע, בן הזוג שלה היה במאסר ורק יצא מבית הכלא, שהיה בו על רקע אלימות.

אימאן ח'טיב יאסין: נושא האלימות כלפי נשים הוא נושא מאוד חשוב וצריך לשים אותו על סדר היום.

אימאן ח'טיב יאסין: לשכות הרווחה, גורמי האכיפה גם צריכים לקחת יוזמה בנושא הזה, כי לנשים אין יכולות והן חסרות אונים, במיוחד בתקופה הזו שהן סגורות בתוך הבתים.

אימאן ח'טיב יאסין: לגבי מה שקרה אתמול בטורעאן זה באמת מצמרר כואב ומצער.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שהאמירות של "די כבר" לא מועילות לנו בתוך החברה ואני חושבת שצריכה לצאת במידי תכנית שמעורבים בה כל הגורמים והאנשים הרלוונטיים אם זו ההנהגה הערבית, גורמי האכיפה ואם אלה המשפחות בעצמן.

אימאן ח'טיב יאסין: לנו כנשים, אף פעם לא היה לנו מקום לטפל בסוגיה הזו ברמה הציבורית.

אימאן ח'טיב יאסין: לדעתי הכאב של האימהות הוא כאב כל כך חזק ואם אנחנו נצליח לדבר מהמקום הזה ללב של האנשים, נצליח ברמה מסוימת להביא לרגיעה.

אימאן ח'טיב יאסין: לכן חשוב לעשות את הצעד הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: דבר שלישי, בנוגע לוועדה הבין משרדית.

אימאן ח'טיב יאסין: עברנו בחירות, עברנו קורונה, עברנו הכול, החיים צריכים לחזור לשגרה והתחילו לחזור בהרבה תחומים.

אימאן ח'טיב יאסין: הגיע הזמן שגם כאן נצא מכאן בדרישה ברורה, בקול ברור וחד שצריך להעביר את הכספים בליווי התכנית הכוללת של התחלת הטיפול.

אימאן ח'טיב יאסין: אחרת זה יידחה עוד ועוד ונשלם בדם.

אימאן ח'טיב יאסין: לצערנו הרב כמו שקורה בטורעאן קורה גם בישובים אחרים, הנושא של הנקמה.

אימאן ח'טיב יאסין: לגבי הרשויות הערביות, חיכינו שנים עד שהיו תקציבים ככה שכשהיו תקציבים התחלנו את הבלגן עם המכרזים והאיום בגלל המכרזים ואנשי ציבור נמצאים במצב מאוים והם לא יכולים לפעמים לצעוק לעזרה.

מנסור עבאס: אני מודה לך חברת הכנסת אימאן.

מנסור עבאס: מאוד חשוב שלנשים יהיה חלק במה שהיה תחום של הגברים בחברה הערבית.

מנסור עבאס: הנושא של הסולחה, הנושא של ההודנא, כל המאמץ החברתי הזה.

מנסור עבאס: ננסה לפתח מודל מסוים בו גם הנשים ייקחו חלק ברמת כל סכסוך וסכסוך.

מנסור עבאס: את צודקת בנושא הזה.

רם בן ברק: תודה רבה היושב-ראש על ההזדמנות ועל המאמצים שאתה עושה.

רם בן ברק: אני מצטרף למה שנאמר לפני.

רם בן ברק: הגיעו מים עד נפש.

רם בן ברק: אי אפשר לסבול יותר את האלימות הזו.

רם בן ברק: אי אפשר לסבול מצב שאנשים יוצאים מרכב לאור יום ויורים על חנויות.

רם בן ברק: אי אפשר לסבול מצב של כל מיני סכסוכים על רקע כבוד המשפחה ודברים אחרים.

רם בן ברק: אנחנו צריכים לצאת בקריאה ברורה, אנחנו רוצים תכנית מסודרת ומתוקצבת למלחמה באלימות בחברה הישראלית, למלחמה במשפחות הפשע.

רם בן ברק: אי אפשר שאנשים ישלמו דמי חסות.

רם בן ברק: אי אפשר שיהיו חיסולים.

רם בן ברק: אנחנו לא מוכנים לקבל את זה.

רם בן ברק: בסופו של דבר נגיע למצב שהמדינה תתפרק מבפנים כי תהיה כאן אנרכיה.

רם בן ברק: אני גם יוצא נגד העניין של ועדות סולחה ודברים כאלה.

רם בן ברק: אני מכבד מאוד את התרבות הערבית, אבל בעצם זה שאנחנו מוכנים לפתור סכסוכים בתוך הבית אנחנו נותנים יד לתרבות הזו של נקמה בכבוד המשפחה.

רם בן ברק: אנחנו צריכים לצאת בקריאה לתכנית מתוקצבת שתהיה מגובה בחוקים שאנחנו נחוקק בכנסת ולא להסכים לשום סוג של אלימות מכל סוג שהוא ולא לפשע מאורגן.

רם בן ברק: מספיק עם הדיבורים.

רם בן ברק: אנחנו צריכים לבוא בדרישה לתכנית גדולה, מקיפה, מתוקצבת ולהילחם באלימות בחברה הישראלית, שזה כולל כמובן גם את הערבים ששם יש הזנחה של שנים שאת התוצאות שלה אנחנו רואים כל יום.

רם בן ברק: לדעתי לא לקבל בשום פנים ואופן סוג של אוקי, בואו נסגור את זה בתוך המשפחה כי ככה עושים.

רם בן ברק: אנחנו מדינת חוק וברגע שנותנים פתח לדבר הזה זה מידרדר אחרי זה.

רם בן ברק: זו צריכה לדעתי להיות הדרישה שלנו.

מנסור עבאס: היית שותף שלנו ברהט וראית במו עיניך את התפקיד החברתי שאנחנו ממלאים שם.

מנסור עבאס: זה לא בא במקום התפקיד המשטרתי, זה במקביל.

רם בן ברק: ברגע שאנחנו נכנסים ואומרים שננסה לסגור את זה בתוך המשפחה, אני מבין את זה, אבל זה גורם לזה שאנשים יודעים שאם הם יפעילו אלימות או יפעילו לחץ, בסופו של דבר נהיה בסוג של סולחה, יזמינו את המשפחות ואני לא בטוח שאנחנו צריכים לתת לזה יד.

רם בן ברק: למה אנשים צריכים לעזוב את הבית שלהם?

רם בן ברק: למה?

מנסור עבאס: נפתח מודל שיתאים גם למסורתיות שלנו וגם למודרניזציה.

אנדרי קוז'ינוב: בהמשך לדבריו של חבר הכנסת בן ברק לגבי ההודנא והסולחה.

אנדרי קוז'ינוב: מכיוון שהמושגים באים מהעולם הדתי, ברור לי שיש תפקיד מאוד חשוב גם למוסדות האלה בתוך החברה הערבית.

אנדרי קוז'ינוב: אבל בכל זאת השאלה היא עד כמה המוסד הזה של פתרון הסכסוכים בתוך הקהילה באמצעות גורמים דתיים, או ועדת המעקב העליונה לצורך העניין, עד כה זה בסופו של דבר יכול לפגוע במרקם העדין בין יחסי החברה הערבית לבין המשטרה?

אנדרי קוז'ינוב: בסוף אנשים יעדיפו משהו שהוא יותר מוכר להם, כלומר אותו מעגל פנימי ולא לשתף פעולה עם המשטרה.

אנדרי קוז'ינוב: זו הבעיה, עד כמה הגורמים הדתיים ובכלל החברה הערבית ואותם מובילי דעה או קובעי מדיניות יכולים ומסוגלים ברקע הנתון לשתף פעולה עם גורמי אכיפת החוק?

אנדרי קוז'ינוב: כי ברגע שאנחנו אומרים שהמשטרה נכשלה על רקע מחסור בתחנות משטרה או מחסור בתקציבים, גם בחברה הכללית, בתרבות העבריינית לא נהוג לשתף פעולה עם המשטרה גם בחקירות.

אנדרי קוז'ינוב: אז על כמה וכמה כשיש מוסד נפרד.

מנסור עבאס: אני שוב מדגיש שהפעילות החברתית, הסולחה וההודנא, לא באה במקום שלטונות החוק.

מנסור עבאס: אני עצמי מנסה לפתח מודל בו יהיה ממשק עבודה גם ברמה החברתית וגם ברמה המשטרתית.

מנסור עבאס: לכן כשאמרתי שאנחנו מתכוונים לקיים פעילות שטח, הכוונה להביא את כל הגורמים, גם המשטרה, גם הרשות המקומית, גם החברה האזרחית, לשבת יחד ולמצוא דרך משותפת.

מנסור עבאס: גם הפעילות שלנו בטורעאן וברהט לא תצליח בלי העזרה של המשטרה ובדרך כלל אנחנו מתואמים עם המשטרה בנושא הזה.

מנסור עבאס: זה מורכב.

מנסור עבאס: אולי בשלב מסוים נקדיש דיון מיוחד לנושא הזה כי מאוד חשוב שמדיניות המשטרה תיקח בחשבון את האלמנט הזה.

מנסור עבאס: כמובן שזה לא בא במקום שלטון החוק שאנחנו היום סובלים במקום שפוליטיקאים יצאו בהצהרות שאין שלטון חוק בישובים הערבים וכו', אנחנו דורשים שהחוק יחזור לתוך הישובים הערבים.

מנסור עבאס: אנחנו דורשים את זה.

מנסור עבאס: בינתיים אין שם מדינה.

מנסור עבאס: המדינה שם לא מתפקדת.

מנסור עבאס: חבר הכנסת אוסאמה סעדי בבקשה.

אוסאמה סעדי: בוקר טוב אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת.

אוסאמה סעדי: כולנו משתתפים בצער המשפחה, משפחת עדוי בטורעאן, חברים שלי.

אוסאמה סעדי: כולנו מכירים את המשפחה הזו.

אוסאמה סעדי: (נושא דברים בערבית).

אוסאמה סעדי: אנחנו מדברים על העניין הזה בטורעאן זמן רב.

אוסאמה סעדי: גם לפני כן היינו לצערי בכפר מנדא והיינו עדים לכמה רציחות בשבוע האחרון של שני צעירים מעוספייה, לפני זה צעיר מאום אל פחם ואנחנו כל הזמן מעלים את הנושאים של אלימות, פשיעה ומיגור האלימות בחברה הערבית.

אוסאמה סעדי: לצערנו אנחנו ממשיכים לאבד צעירים וקורבנות במלחמה שמסרבת להסתיים.

אוסאמה סעדי: אני רוצה להזכיר לך כבוד היושב-ראש ולחברים שאנחנו יצאנו במאבק בסוף השנה שעברה, מאבק ציבורי קשה, עיקש, שכלל הפגנות, חסימת צירים, חסימת כביש 6, היית שביתת רעב.

אוסאמה סעדי: אז חשבנו שהמשטרה התחילה לנקוט צעדים על מנת לצמצם את התופעה הזו והוקמה הוועדה.

אוסאמה סעדי: אני רוצה לשאול אותך, כי אתה בקשר עם משרד ראש הממשלה ועם המשטרה ועם המשרד לביטחון פנים.

אוסאמה סעדי: אז היו אמורים להינתן ההמלצות.

אוסאמה סעדי: זה עדין לא יצא לפועל והדרישה הכי חשובה שכל הזמן הייתה בשנים האחרונות זה לאסוף את הנשק.

אוסאמה סעדי: אנחנו רואים ממה שקרה אתמול ושלשום אני מקווה שאנחנו לקראת הסוף בעניין הזה בטורעאן, זו תקווה.

אוסאמה סעדי: אבל יש נשק בלי חשבון.

אוסאמה סעדי: אני רוצה לענות לחברי הכנסת בן ברק וקוז'ינוב, ועדות הסולחה וההודנא לא באות במקום המשטרה, אלא בגלל שהמשטרה לא מקיימת ולא ממלאת את התפקיד שלה.

אוסאמה סעדי: טוב שיש את הוועדות האלה.

אוסאמה סעדי: בעניין הזה מגיעה לך, אדוני היושב-ראש, כל ההערכה והתודות שאתה משקיע מאמצים אדירים גם ברהט וגם בטורעאן בימים האחרונים ובעוד מקומות, שאם נספור אז לצערנו זה בכל הישובים.

אוסאמה סעדי: גם בתי משפט הכירו במוסד הזה של הסולחה וההודנא.

אוסאמה סעדי: זה בא לחסוך רציחות נוספות וכל הזמן אנחנו מדגישים וגם כבוד היושב-ראש הדגיש, שזה במקביל לעניין של נקיטת הליכים משפטיים גם מהתביעה וגם מהפרקליטות.

אוסאמה סעדי: אנחנו לא מבקשים לחון או לתת פטור לרוצחים.

ע'דיר כמאל מריח: השאלה האם זה דווקא בא מנגד ומשמר את המערכת.

ע'דיר כמאל מריח: זו שאלה שאנחנו צריכים לשאול את עצמנו.

ע'דיר כמאל מריח: אני מבינה את הייחודיות של המגזר שלנו.

ע'דיר כמאל מריח: השאלה עד כמה המשטרה אכן ערה ומודעת לייחודיות הזו.

ע'דיר כמאל מריח: מצד שני, האם הסולחה והודנא אולי דווקא משמרות הליך פגום.

ע'דיר כמאל מריח: גם את זה אנחנו צריכים לשאול את עצמנו.

מנסור עבאס: שווה לבדוק את זה.

מנסור עבאס: הבטחתי כבר שנקיים דיון על הנושא הזה.

מנסור עבאס: זה משפיע רבות על הפשיעה והאלימות בחברה הערבית וגם על תפקוד המשטרה.

חקמת ע'רה: ספרתי לד"ר עבאס שליוויתי את שתי המשפחות המסוכסכות עם עשרות קורבנות.

חקמת ע'רה: ליוויתי אותם בסיוע המשטרה.

חקמת ע'רה: המשטרה בקשה מאתנו, כאנשי חברה, להתערב.

חקמת ע'רה: זאת אומרת שהמשטרה הגיעה למבוי סתום עם 80 תיקים על רציחות והצלחנו לסגור אותם.

אוסאמה סעדי: אנחנו משתתפים בצער משפחת עדוי.

אוסאמה סעדי: היה רצח נוסף ממשפחת דאחלה.

אוסאמה סעדי: אני פונה בשם כולנו לכל ההנהגה המקומית בטורעאן.

אוסאמה סעדי: אנחנו מכירים את כולם בטורעאן.

אוסאמה סעדי: אנחנו מתגאים בכפר הזה, בתושבים שם.

אוסאמה סעדי: זה ישוב שאפשר להתגאות בו, אבל פרנסי העיר יחד עם ההנהגה הארצית ועדת המעקב, ועדת ראשי הרשויות, אנחנו ברשימה המשותפת פונים לכל מי שיכול לעזור, הגיע העת לסיים את הסכסוך הזה.

אוסאמה סעדי: לדעתי אם נחפש את השורשים של הסכסוך, אין מילים לתאר איך אפשר להגיע למצב שכל הישוב יישרף על זה?

אוסאמה סעדי: אנחנו צריכים להיכנס לעובי הקורה ולכפות פתרון על כל הצדדים.

מנסור עבאס: נעבור לנציגי משרדי הממשלה.

מנסור עבאס: נתחיל עם משרד הרווחה.

מנסור עבאס: אנחנו לא רוצים רק לשמוע נתונים, אלא איך אתם נערכים לטפל בגל האלימות הזו בתוך המשפחה בצל הקורונה ובכלל אלימות בחברה הערבית.

מנסור עבאס: מריה בבקשה.

מריה פודגייצקי: שלום לכולם.

מריה פודגייצקי: ברשות

מריה פודגייצקי: כם אעביר את זכות הדיבור לסאיד תלי שנמצא אתנו בדיון, הוא יציג את הנושא בוועדה.

מריה פודגייצקי: אני נמצאת בכובע של הוועדה הבין משרדית ואם יהיה צורך בתוספות, אני אמשיך.

סאיד תלי: שלום לכולם.

סאיד תלי: שמי סעיד תאלי מנהל תחום טיפול באלימות במשפחה במשרד הרווחה.

סאיד תלי: כמובן תחום האלימות במשפחה הוא לא משהו שנולד בחודשיים האחרונים אלא רק התגבר וממשיך.

מנסור עבאס: אנחנו רוצים לשמוע נתונים אבל יותר איך אתם מתכוונים לטפל בתופעה הזו.

מנסור עבאס: אני רוצה לציין לטובה שבישיבה הראשונה והשנייה העלינו דרישת וחלק גדול מהדרישות שהעלינו למשרד הרווחה אכן נענו.

מנסור עבאס: לכן חייבים להגיד מילה טובה ואנחנו מעוניינים שתמשיכו בגישה החיובית הזו.

מנסור עבאס: נשמע נתונים אבל רוצים לשמוע איך אתם נערכים בתקופה הזו ובעתיד לטיפול בתופעה הזו.

סאיד תלי: מבחינת נתונים, יש עליה בחברה הערבית מבחינת דיווחים, עליה זהה שקיימת גם בחברה הכללית מבחינת מספרים של אלימות במשפחה.

סאיד תלי: אם ניקח רק את מוקד 118, שלא רק אליו פונים כי פונים גם למשטרה ופונים גם לישובים עצמם ויש גם לא מעט לצערנו שלא פונים.

סאיד תלי: גם המשטרה מדווחת על עליה, אבל במוקד 118, ממוצע הפניות הכללי הוא כ-90 פניות ליום, זה פי 5 מיום רגיל בתקופה אחרת של השנה.

סאיד תלי: זה כבר אומר משהו.

סאיד תלי: כמובן שזה גם קשור להנגשה של 118, יצאו כמה קמפיינים, כולל בשפה הערבית.

סאיד תלי: יש גם ניתוב לשפות ולשפה הערבית.

סאיד תלי: אנחנו מנסים לקדם גם קליטה של עובדים סוציאליים במוקד עצמו וגם מוקדנים.

סאיד תלי: יש מוקדנים דוברי שפות, כולל ערבית.

סאיד תלי: בקרב העובדים הסוציאליים כרגע אין אבל אנחנו בתהליכים מתקדמים של קליטת דוברי שפות, כולל שפה ערבית.

סאיד תלי: יש גם פניה שקטה, שזה הושק רק בתקופת הקורונה.

סאיד תלי: עוד מעט אנחנו גם פותחים קו ייעודי לטיפול בגברים.

סאיד תלי: זה כבר קיים, אנחנו רק מסדירים את זה מול חברות תקשורת בשוק הפרטי ומול בזק.

סאיד תלי: אני מאמין שזה עניין של שבוע עד עשרה ימים לכל היותר.

סאיד תלי: תראו גם השקה ופרסום של פניה לגברים.

מנסור עבאס: בכל השפות?

מנסור עבאס: ערבית, אמהרית, רוסית?

סאיד תלי: כן.

סאיד תלי: יש בדרך כלל עברית ערבית רוסית ואמהרית.

סאיד תלי: לפעמים יש קושי בגיוס עובדים מתאימים, אבל הכוונה היא שיהיה בארבע שפות.

סאיד תלי: אז גם גברים שנמצאים במצוקה לא רק עקב היותם קורבנות, אלא גם כאלה שצריך להושיט להם יד , לעזור להם ולטפל באלימות שלהם.

סאיד תלי: אלה דברים שקרו בתקופת הקורונה.

סאיד תלי: אני מניח שעודכנתם אז אני אומר בקצרה שיש מקלט חדש שנפתח לטובת העניין הזה.

סאיד תלי: גם שם יש נשים ערביות שנכנסו וגם שם יש דוברות שפה.

סאיד תלי: זה מצטרף לתשתית רחבה שקיימת, בשנתיים האחרונות, גם בזכות הוועדה הבין משרדית היא התרחבה.

סאיד תלי: בשיתוף עם המשטרה והמשרד לביטחון פנים יש לנו 11 עובדים סוציאליים אזוריים שעובדים בממשק של תחנות המשטרה והרווחה, זה נקרא עו"ס משטרה.

סאיד תלי: בשנתיים האחרונות זה הולך וגדל.

סאיד תלי: יש הרבה מורכבות ואחד הדברים שמאוד חשוב כשמדברים על קהילה ועל מנהיגות, זה לתת את הלגיטימציה, את התמיכה ואת ברכת הדרך לקורבנות, לנשים וגם לגברים, לפנות לקבלת עזרה מקצועית גם במרכזים לטיפול ומניעת אלימות במשפחה, גם לפעמים למקלטים וגם למשטרה.

סאיד תלי: יש לא מעט אנשים שמהססים לפעמים אם לפנות למשטרה או לא, מבחינתם משטרה זה סדין אדום ואחר כך באים בטענות איפה הייתה המשטרה.

סאיד תלי: אז אני לא מגן על המשטרה, אבל אני חושב שצריך כי ברור שכולנו, כולל המשטרה, צריכים לשפר לא מעט דברים.

סאיד תלי: אם אישה בסכנה, או גבר או ילד, צריך לתת להם את כל השירותים הקיימים ולא להסתפק במנגנונים חברתיים תרבותיים שאני מכבד ומברך עליהם, אבל לפעמים צריך גם יד מכוונת מקצועית ולפעמים גם יד עוצרת ואכיפה.

סאיד תלי: צריך לעודד את הנשים, שאישה לא תרגיש שאם היא פונה למשטרה או למקלט או לרווחה באים אליה בטענות כאילו היא עשתה מעשה חמור.

סאיד תלי: יש לא מעט נשים ב-15 המקלטים שמטפלים בהם כנשים בסיכון גבוה, לפעמים בסכנת חיים.

סאיד תלי: יש במקלטים כ-40% נשים ערביות, זה אומר שיש יותר נשים ערביות שנמצאות בסכנה, אבל זה גם אומר שנשים ערביות לא תמיד פונות או מגיעות לטיפול בזמן ובורחות או מוברחות למקלטים.

סאיד תלי: מכיוון שמקלט זה עניין של שיקום וטיפול זמני - - -

מנסור עבאס: שתי שאלות ברשותך, הנתון שנתת, 90 פניות ביום זה עליה של פי חמש?

סאיד תלי: זה נתון של כל החברה.

סאיד תלי: זו עליה של אפילו פי שבע.

סאיד תלי: אני רוצה להיזהר במספרים כי זה כל הזמן נמדד מחדש ואנחנו כל הזמן מקבלים נתונים של היומיים שלושה האחרונים.

מנסור עבאס: כמה פניות יש בקו השקט?

סאיד תלי: היו כ-20, 30 פניות ביום.

סאיד תלי: הקו השקט הוא ממש חדש, הוא כבר לא פיילוט הוא עובד, אנשים פונים ויש מקרים קשים מאוד, אבל קשה עדיין להגיד על זה נתונים מדויקים.

מנסור עבאס: יש פירוט כמה פניות הם של נשים, ילדים, קשישים?

סאיד תלי: יש בהחלט.

סאיד תלי: אני יכול לומר על הנתונים שיש לי.

סאיד תלי: למשל לגבי אותם 90 פניות ביום, כמעט 35-40 זה אלימות בין זוגית, נשים פונות ומבקשות עזרה עקב אלימות שמופעלת כלפיהם.

סאיד תלי: כ-20 זה כלפי ילדים, כמובן שלא הילד עצמו פונה אלא צד שלישי, הורה, איש חינוך או גורמים נוספים.

סאיד תלי: זה שיש פחות אזרחים ותיקים שהתקשרו זה לא אומר שאין.

סאיד תלי: המוקד בחסות הקורונה, בגלל שאנשים יותר מסוגרים בבתים אז רואים מקום חשוב להנגיש שירותים, אבל יש לא מעט אנשים שפחות מכירים את זה.

אימאן ח'טיב יאסין: מה עושה משרד הרווחה לגבי העלייה בפניות מבחינת גיוס עובדים שיטפלו בפניות?

אימאן ח'טיב יאסין: אתה מדבר על מקרים קשים, זה אומר שמי שנמצא בתקן לא יכול לטפל בכל הסוגיות במיוחד שיש פה אלמנטים רגשיים קשים שמצריכים מומחיות ולא כל אחד יכול לתת את הטיפול הזה.

סאיד תלי: נכון.

סאיד תלי: התשתית הקיימת כיום הלכה וגדלה בשנתיים שלוש האחרונות בזכות הוועדה הבין-משרדית.

סאיד תלי: כיום, מתוך 112 המרכזים והיחידות לטיפול באלימות במשפחה, 36 בתוך החברה הערבית.

סאיד תלי: אלה יחידות של אנשים מומחים, חוץ מזה שהם תואר ראשון ושני בעבודה סוציאלית הם עוברים גם הכשרות מיוחדות.

סאיד תלי: אנחנו לא בתת תקינה בעניין הזה, ההפך.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מדברת על העלייה המידית.

סאיד תלי: התשתית הקיימת היום, המקצועית, היא תשתית שיכולה להתמודד עם העלייה.

סאיד תלי: יש עכשיו למשל בדרום יותר השקעה, כי היו שם יותר עובדים סוציאליים ויש 20 רפרנטים לטיפול באלימות במשפחה שהוכשרו, עוברים הדרכות וליווי של המשרד בשנה האחרונה ויש ביכולתם לעזור.

סאיד תלי: אנחנו רוצים שיפנו אלינו.

סאיד תלי: יש תת פנייה לשירות הרווחה בגלל כל מיני סיבות של בושה ודברים אחרים.

מנסור עבאס: מהרגע שאתם מקבלים פניה מסוימת מה מסלול הטיפול של הפניה?

מנסור עבאס: יש ממשק עבודה סדיר עם המשטרה ועם גורמים ורשויות אחרות?

סאיד תלי: נגיד שהמשטרה היא הספק העיקרי למרכזים למקרים של אלימות במשפחה.

סאיד תלי: אנחנו מדברים על מעל 50% מהפניות שמגיעות לשירותי הרווחה ולמרכזים לטיפול מהמשטרה.

סאיד תלי: מטבע הדברים, ברגע שיש פניה שהתחילה במשטרה כפניה או כדיווח, אז ברור שיש ממשק עבודה וההפך.

סאיד תלי: אם מגיעה אלינו אישה, אנחנו לא יכולים לחייב אישה לפנות למשטרה, אנחנו מכבדים את זכותן, יש לא מעט שמהססות ומתלבטות אם לפנות או לא לפנות.

אימאן ח'טיב יאסין: כמה זמן לוקח עד שהטיפול מתחיל?

סאיד תלי: תלוי, יש מקרים שהטיפול מתחיל ב-16:00 אחר הצהריים ביום חמישי ונגמר ב-18:00 באותו יום חמישי כי זה מקרה חירום ואנחנו מסדרים את האישה במקלט.

סאיד תלי: אבל יש מקרים שזה מתחיל בטלפון, או במוקד 118 ואנחנו צריכים לגייס לטיפול.

סאיד תלי: לא קל לאנשים, במיוחד בחברות מסורתיות לפנות לקבלת עזרה ברווחה ובמשטרה, לצאת מהמעגל המשפחתי ולהגיד שיש לי בעיה ואני אישה מוכה, זו בושה וזה פחד.

סאיד תלי: יש מקרים שהטיפול יכול להימשך גם שנים.

סאיד תלי: זה תלוי סכנה.

אימאן ח'טיב יאסין: היינו עדים למקרה רצח בשבוע שעבר בחולון של אישה שבטוח הייתה מוכרת לרווחה ובטוח הייתה מטופלת אינטנסיבית ובכל זאת היא נרצחה בתוך הבית.

סאיד תלי: אני לא רוצה להרחיב על המקרה הספציפי הזה.

סאיד תלי: אנחנו מוגבלים ולצערי אנחנו לא יכולים להציל כל אישה.

סאיד תלי: אבל ברור שהמקרה הזה, אם הייתה האישה פונה ואומרת שהיא חשה סכנה או סיכון, אני מניח שהיו עוזרים לה באופן מידי.

סאיד תלי: יש נשים שהן בסכנה, אנחנו או המשטרה מציעים להן מקלט והן מסרבות.

סאיד תלי: היו מקרים גם שהן נרצחו אחר כך.

סאיד תלי: אנחנו לא יכולים לגרור אותה למקלט בניגוד לרצונה.

מנסור עבאס: אמנם הקו השקט הושק באיחור, הוא היה אמור להיפתח באמצע אפריל אבל התחיל לפעול רק לפני כמה ימים.

מנסור עבאס: איך אתם משווקים את השירות הזה, את הקו הזה בחברה, בדגש על החברה הערבית והחרדית.

סאיד תלי: הכול כמובן עניין של תקציבים וקמפיינים.

סאיד תלי: יצא פרסום לחברה הערבית.

סאיד תלי: זה לא מספיק וצריך כל הזמן להזין ולהוציא את זה לאור.

סאיד תלי: לגבי החברה החרדית יש ניסיון להתאים את זה להם וזה כרגע מחכה להשקה.

מנסור עבאס: זה חשוב כי אם נשיק קו ועוד קו ועוד קו, בסופו של דבר אנשים לא ידעו שקיים שירות כזה, אז כאילו שלא עשינו כלום.

סאיד תלי: זה אותו קו.

סאיד תלי: אנחנו לא מדברים על שני קווים, אלא על 118.

מנסור עבאס: אנחנו יכולים ליזום הרבה דברים אבל לא תהיה גישה לאזרחים לנצל את השירות הזה וכאילו שלא עשינו כלום.

מנסור עבאס: לכן בשלב הזה אני חייב לציין את אתר panet ואת ערוץ הלאה שכל ישיבה של הוועדה הזאת משדרים אותה בשידור חי וחוזרים אחר כך על השידור הזה.

מנסור עבאס: זה אמצעי תקשורת שתורם רבות בחברה הערבית לקידום הנושאים ובמיוחד הנשוא הזה, לכן אני שוב מודה להם.

מנסור עבאס: אולי אפנה גם בערבית (דובר בשפה הערבית).

סאיד תלי: אם אפשר, אני רוצה להעביר את רשות הדיבור לעמיתתי ממשרד הרווחה, המתחחלת של הוועדה הבין-משרדית מריה, שרק תשלים משהו בקצרה.

מנסור עבאס: תהיה לנו ישיבה ודיון בשבוע הבא עם הוועדה הבין-משרדית, אבל מריה בבקשה.

מריה פודגייצקי: תוספת קצרה בלבד לגבי נושא של פרסום של הודעות שקטות ובכלל של קו 118, לאחרונה נוצר שיתוף פעולה עם גוגל וברגע שעושים חיפוש בגוגל אפשר יהיה לראות את הפרסום ולהגיע לדף של משרד הרווחה שגם הוא כמובן יתורגם לשפות.

מריה פודגייצקי: זה משהו שאנחנו מקוים שיפיץ להרבה מאוד אנשים.

מריה פודגייצקי: דבר נוסף זה התייחסות לשאלה של התקנים, מתוך התקציב של הוועדה הבין-משרדית הוקצו הרבה מאוד תקנים תוספתיים, כי נאמר בצדק על המחסור הצפוי, אז בהחלט נוספו תקנים נוספים ייעודיים גם לטיפול בילדים, גם לטיפול בגברים וגם לטיפול בקשישים.

מריה פודגייצקי: נמצא אתנו גם גל שחם שיכול אם תרצו להרחיב על מה נעשה על ידי משרד הרווחה בתחום של מניעת אלימות בקשישים.

מנסור עבאס: בקשר לנוכחות עובדים סוציאליים בתחנות משטרה, במיוחד בחברה הערבית.

מנסור עבאס: האם זה באחריות של משרד הרווחה או שזה באחריות המשטרה עצמה.

סאיד תלי: זו אחריות משותפת, העובדות הסוציאליות יושבות במשטרה, הן גם יוצאות לשטח, לקהילה ולמרכזים וזה ניהול ואחריות משותפת.

סאיד תלי: זה בדיוק העניין הבין-משרדי.

סאיד תלי: כי בנושא משפחה, עם כל הכבוד לרווחה לבד או למשטרה לבד, צריך שיתוף.

מנסור עבאס: כמה עובדים סוציאליים יש בתחנות המשטרה בישובים הערבים?

סאיד תלי: במשטרה בחברה הערבית יש 11 עו"סים ועו"סיות אזוריות שעובדות מול תחנה מסוימת אבל נותנות שירות לכמה ישובים באזור.

סאיד תלי: יש עוד שני חצאים תקנים גם בלוד וברמלה שנותנות טיפול גם לאוכלוסייה ערבית.

גל שחם: שמי גל שחם ואני עובד סוציאלי ראשי בחוק הגנה על חוסים ומנהל התחום למניעת התעללות והזנחה באזרחים ותיקים.

גל שחם: חשוב לחדד את הנושא, הזקנים הם אמנם חלק מהמשפחה אבל המאפיינים והטיפול במניעת הזנחה באזרחים ותיקים הוא שונה.

גל שחם: יש מאפיינים ייחודיים שדורשים התערבויות אחרות.

גל שחם: בעקבות זה הקפאנו את היחידות למניעת התעללות והזנחה שקיימות נכון להיום בכמאה רשויות וכרגע מחכים להצעה של תקנים נוספים.

מנסור עבאס: כמה תקנים חסרים?

גל שחם: לפי החלטות הוועדה הבין משרדית בשנה הקודמת 2019 היינו אמורים לקבל עוד 50 תקנים.

גל שחם: כרגע הקפיאו את הכספים, לא העבירו לנו כספים ולא הקצו את התקנים.

גל שחם: בעיה נוספת העלויות של המשרות הללו, זה דורש התמחות ומומחיות ולא כולם רוצים להתעסק בתחום כזה קשה שהתגמול לא מספיק.

גל שחם: אני רוצה לציין את ההתערבות בעידן הזה של הקורונה.

גל שחם: האזרחים הוותיקים הם אוכלוסייה שהוגדרה כאוכלוסייה בסיכון גם למחלות, אבל מכיוון שהיו סגורים בבתים ובמסגרות הייתה פחות גישה אליהם.

גל שחם: המצב הזה שמחד היעדר טיפול ולפעמים מצבים של הזנחה וחוסר יכולת לעשות בקרה של המשפחה להיכנס ולראות אם הם חשופים לניצול, או שיש מצבים שאפילו בני משפחה שתלויים בהם, שסובלים מהתמכרויות, בעיות נפשיות ומוגבלויות כאלה ואחרות והיו סגורים בבית, נפלו קורבן למצבים קשים של התעמרות והתעללות.

גל שחם: עם החזרה לשגרה אנחנו שומעים שיש המון פניות שמציפות את העובדים הסוציאליים ברשויות.

גל שחם: אני רוצה לציין את הקו של 118 שהוא קו מאוד משמעותי וחשוב, אבל לא מעט פניות מגיעות דרך המוקדים העירוניים, דרך 106 ובסופו של דבר מתנקזות לטיפול שתחת החוק הגנה על חוסים שמטפל באזרחים ותיקים או למרכזי היחידות שיש להם את המיומנות לטפל בכל האספקטים של ההתעללות, כולל ההתעללות הכלכלית, שגם בגלל המצב היום, הם חשופים יותר לניצול גם בפן הזה.

גל שחם: גם מבני משפחה ולפעמים גם מעובדים זרים.

מנסור עבאס: יש ביקורי בית?

גל שחם: עד לאחרונה, רק במקרים חריגים התאפשרו ביקורי בית.

גל שחם: ההנחיות של משרד הבריאות והמל"ל לא אפשרו כניסה.

מנסור עבאס: עכשיו יש הנחיות חדשות, האם נצפה לראות ביקורי בית?

אימאן ח'טיב יאסין: הייתה המלצה בזמנו בקשר לקשישים במיוחד בגלל הקורונה שאי אפשר להגיע פיזית לשם, לתת להם את הלחצנים בחינם כדי שיוכלו לתקשר בקלות.

אימאן ח'טיב יאסין: העליתי את זה בתחילת הדיונים.

אימאן ח'טיב יאסין: זו שיטה שמאפשרת גישה מהירה וישירה.

גל שחם: יש ללא מעט קשישים לחצנים בבית.

אימאן ח'טיב יאסין: נכון, אבל לא לכולם.

אימאן ח'טיב יאסין: הם גם משלמים על זה.

גל שחם: נכון.

גל שחם: אפשר לקבל את זה במסגרת חוק הסיעוד, שאנחנו היום לא אמונים על זה, זה דרך ביטוח לאומי, זה יצא מהרווחה.

גל שחם: או שיש את זה במסגרת הקהילות התומכות, או באופן פרטי.

גל שחם: לגבי הפניה השקטה, זה עוד ערוץ כשאתה מאוים וחושש לנהל את השיחות אם יש בן משפחה או מטפל שמאיים ואתה חשוף לניצול.

גל שחם: במקרה כזה יש חשש להתחיל לנהל שיחות טלפון גלויות.

מנסור עבאס: תודה לך.

מנסור עבאס: נעבור לנציגי המשרד לביטחון הפנים.

מנסור עבאס: איתן אורן.

איתן אורן: שמי איתן אורן, סמנכ"ל אסטרטגיה במשרד לביטחון פנים.

איתן אורן: לפני שאעבור לפעולות אני מבקש לומר שני דברים: אחד, ברור לנו, גם בהערכות המצב שלנו, גם בנתונים המשטריים, חלקם הוצגו בדיון הקודם, גם על ידי ניצב חכרוש שבסוגיה של האלימות והביטחון האישי במגזר הערבי היא במצב לא טוב וממוקמת בהתאם לכך ביעדים ובהערכות המצב ובכיוונים האסטרטגיים, גם של המשרד, גם של המשטרה, בטופ של הטופ.

איתן אורן: בהקשר הזה נאמרה אמירה לגבי תכניות, אני מזכיר דבר שהוצג על שולחן הוועדה, המשרד לביטחון פנים הכין תכנית רב שנתית מתחללת של כלל מאמצי המשרד עם דרישות תקציביות.

איתן אורן: את חלקה אתם מכירים.

איתן אורן: הביצוע החל אבל לצערנו היא נתקעה בגלל אילוצים תקציביים.

איתן אורן: בתכנית יותר התמקדנו בהקשרים המשטרתיים בתחנות, יש לנו תכנית עם המשטרה, נמצא גם מי שאמון על תכנית הרמזור, תכנית משטרתית לפרישת תחנות למיקוד מאמץ, להסטת מפקדות משימתיות.

איתן אורן: מה שהיה בתוך המשאבים והיכולות שלנו בוצע כמובן.

איתן אורן: שבע התחנות שהוקמו, מפקדות משימתיות, מכינה במגזר הבדואי.

איתן אורן: מעבר לכך עשינו פעולות במאמץ האזרחי, בהובלת הרשות למניעת אלימות סמים ואלכוהול, נמצאת אתנו גם ימית אלפסי שתוכל לפרט.

איתן אורן: בהקשר הזה, אחת התכניות זה עו"ס משטרה, שלמעשה מופעלת ומרוכזת בתיאום המשרדים השונים על ידי הרשות לביטחון קהילתי.

איתן אורן: ימית תיתן את המספר המדויק, אבל למיטב זכרוני גם הגדלנו את התקינה מ-11 ל-15 השנה.

איתן אורן: אמורים להיות עוד 4 נוספים, שעוד אין בגלל בעיות בגיוס שלנו ברשויות המקומיות.

מנסור עבאס: זה לא רק לחברה הערבית, זה למדינה כולה?

מנסור עבאס: 15 עו"סים משטרתיים?

איתן אורן: המספר 11 שהוצג פה, הם עו"סים במגזר הלא יהודי.

מנסור עבאס: זה מספיק?

אימאן ח'טיב יאסין: בטח שלא מספיק.

אימאן ח'טיב יאסין: בקושי מספיק.

מנסור עבאס: מה היעד שאנחנו צריכים להגיע אליו?

ע'דיר כמאל מריח: 6,000, כמו משגיחי הכשרות.

ע'דיר כמאל מריח: מה זה 11?

מנסור עבאס: מה היעד שאנחנו צריכים להגיע אליו?

מנסור עבאס: יש תכנית לפתח את התחום הזה?

איתן אורן: אני תכף אעביר את רשות הדיבור לימית שתדבר על המאמץ האזרחי ותוכלו לשאול אותה שאלות יותר פרטניות לגבי זה.

מנסור עבאס: אנחנו רוצים שתעביר את הנתונים והפילוח ברמת הישובים לוועדה.

מנסור עבאס: נתכתב אתכם בהמשך.

מנסור עבאס: לא שמענו את הדברים האחרונים שאמרת.

איתן אורן: דברנו על המספר של 11 עובדים סוציאליים וההגדלה של 15, אלה מספרים לרשויות הלא יהודיות, ימית אלפסי מהרשות לביטחון קהילתי תפרט על זה.

איתן אורן: אני מזכיר שיש עוד תכנית שמרוכזת על ידי הרשות לביטחון קהילתי בשיתוף המשטרה והרשויות המקומיות ומשרד הפנים לגבי השיטור לגבי השיטור העירוני.

איתן אורן: בהקשר הזה יש תכנית לגדול בעוד 4 רשויות.

איתן אורן: זה מתוקצב בתהליך, הרשויות הן רהט, תל שבע, טירה וקלאנסווה.

איתן אורן: בתכניות העתידיות יש פוטנציאל לעוד 15 רשויות במגזר הלא יהודי.

איתן אורן: אבל הסוגיות התקציביות הן אלה שמגבילות אותנו.

מנסור עבאס: אנחנו מודעים לזה.

מנסור עבאס: אבל אני חייב לציין שאמנם התכנית שלכם בנושא הזה לא מומשה כמעט, אפילו לא חצי ממנה.

מנסור עבאס: הנגב לא זכה בכלל לטיפול בתחום של תחנות משטרה ושיפור השירות המשטרתי בנגב.

מנסור עבאס: קחו את זה לתשומת הלב.

מנסור עבאס: אני מבקש שתתייחס בבקשה לשני הנושאים הספציפיים שאנחנו מעלים.

מנסור עבאס: איך אתם מתמודדים עם הגל הגואה של אלימות בתוך המשפחה בתקופה הזו, שמענו עכשיו דיווח ונתונים ממשרד הרווחה והם מעבירים אליכם את הנתונים.

מנסור עבאס: מה אתם עושים בנושא הזה?

מנסור עבאס: בנושא השני, שהוא יותר אסטרטגי ותוצאותיו יופיעו בחודשים הקרובים, הנושא של השוק האפור וארגוני הפשע שנותנים טיפול "משטרתי" לגורמים שפועלים בתחום הזה.

מנסור עבאס: אלו שני הנושאים שלדעתנו יש להם עדיפות בתקופה הזו בצל הקורונה.

מנסור עבאס: אלימות בתוך המשפחה, כי האנשים נמצאים בבית רוב הזמן ועל רקע המצב הכלכלי העגום של האנשים, מתפתח שוק אפור נוסף שבסופו של דבר נקטוף את פירותיו בעוד כמה חודשים.

איתן אורן: לגבי השוק האפור אני אבקש שתתנו את רשות הדיבור לתת ניצב מיכאל שפשק מהאח"ם שידבר על הפעילות המשטרתית וכנופיות הפשיעה.

איתן אורן: זה מתחבר לתכניות האסטרטגיות שלנו ויש מיקוד מאמץ לתקופה האחרונה.

מנסור עבאס: אני מודע לזה, אבל עכשיו אנחנו לא מקיימים דיון רחב היקף על כל הפעילות של המשרד.

מנסור עבאס: אנחנו רוצים להתרכז בנושאים הבוערים בשלב הזה.

מנסור עבאס: אנא סכם את דבריך.

איתן אורן: מיכאל שפשק וימית אלפסי יתייחסו לשתי הנקודות האלה.

איתן אורן: אני רק אנצל בכל זאת את הבמה, לקראת הדיון על התכנית הבין-משרדית, שבסוף אנחנו במשטרת ישראל אומרים שיש פה גם מחוללי פשיעה, הם גם עלו בדיון הקודם, הסוגיה של הקרקעות והגישה לאשראי המשכנתאי.

איתן אורן: הסוגיה של הנגישות לאשראי הצרכני שמזינות את השוק האפור והסוגיה של נוער וצעירים חסרי מעש.

איתן אורן: חשוב שהשולחן הזה יעזור גם בתכנית המערכתית.

מיכאל שפשק: שמי מיכאל שפשק, תת ניצב.

מיכאל שפשק: באגף חקירות ומודיעין משמש בשנה האחרונה בראש פרויקט תחום מניעה ואכיפה בחברה הערבית.

מיכאל שפשק: אני מניח שנפגשנו בוועדת ההיגוי ובפורום ראשי הרשויות שישבו אתך היושב-ראש, לגבי תכנית רחבה מאוד שקיימת.

מיכאל שפשק: אני חייב לפתוח ולומר שאני נמצא בפורומים רבים עם ראשי רשויות וארגונים כאלה ואחרים, מנסה להעביר את המדיניות של משטרת ישראל.

מיכאל שפשק: לדעתי החברה הערבית והפשיעה בה היא משהו שעומד לנגד עינינו במקום הראשון.

מיכאל שפשק: הוא לא מדורג בפחות מזה בכל תחומי הפעילות הרחבה הפשיעתית שקיימת.

מיכאל שפשק: היעד המרכזי של המשרד לביטחון פנים ושל משטרת ישראל זה איך יוצרים את הגברת הביטחון האישי בחברה הערבית על כל גווניה.

מיכאל שפשק: לאור העובדה שמשבר הקורונה יצר סוג של הקפאת מצב באירועי הפשיעה באופן יחסי, אני חושב שדווקא בתקופת משבר הקורונה, אחד הסממנים שמראים יותר מכל את החיבור בין לא מעט מקומות הודות להקמת תחנות וגיוס רב מהעברה הערבית, זה שיתופי הפעולה שקיימים, שזה אחד המרכיבים המרכזיים שאתם אנחנו מניעים תהליכי עבודה משותפים עם החברה הערבית, עם ראשי רשויות, עם קהילות בתוך החברה הערבית שמסייעים להילחם בתופעת הפשיעה.

מיכאל שפשק: אני יודע שהאירועים האחרונים יוצרים תמונת מצב אולי קצת אחרת בתחושה, אני מבין את התחושה, אבל נעשית עשייה רבה.

מיכאל שפשק: תכנית האכיפה והמניעה כפי שהיא מוכרת כתכנית ה"רמזור" אפילו בפורומים של מנכ"ל משרד רוה"מ, שהצגתי לו את המתווה בשיתוף כלל ראשי המשרדים שנמצאים נציגים שלהם פה, מדברת על שלושה תחומים מרכזיים: המניעה, האכיפה ובניין הכוח.

מיכאל שפשק: בתחום המניעה נעשית עשייה רבה של הגברת התודעה בחברה.

מיכאל שפשק: יש פה נציג של המנהלת של החברה הערבית שמתייחס לזה שחלק גדול מאוד בהקמת המנהלת ברשות ניצב חכרוש, שפועלת רבות והם חלק מבניין הכוח של משטרת ישראל שפועלת רבות מאוד בתחום הזה.

מיכאל שפשק: בתחום המניעה, כלל אגפי האגף מחויבים אם זה בפרויקטים רבים במשטרה בכל הרבדים.

מיכאל שפשק: בתחום האכיפה אני מוביל את התכנית שכרגע הקורונה יצרה סוג של דיליי, בימים אלה אנחנו נכנסים לזה בחזרה.

מיכאל שפשק: זה לא שמישהו יבין שהמשטרה הפסיקה, לרגע לא, כולם יודעים את האחריות הרבה שהמשטרה קבלה על עצמה בתקופת משבר הקורונה.

מיכאל שפשק: בכל מדרגי הארגון קיימים רבדי עבודה ממוקדים מאוד בתחומי הפשיעה.

מנסור עבאס: אני מבטיח שנקיים דיון וניכנס לעומק הדברים בתפקידו של המשרד לביטחון הפנים בנושא של פשיעה ואלימות.

מנסור עבאס: אני מודע שיש לכם תכניות, ישבנו על זה יחד והציגו לנו את תכנית "רמזור".

מנסור עבאס: אנחנו מבקשים עכשיו התייחסות ספציפית לשני תחומים עיקריים: אלימות בתוך המשפחה בצל הקורונה, זה נושא שמאוד מדאיג אותנו, הנתונים שאנחנו מקבלים הם כמעט פי חמש ופי שבע פניות למוקד של 118.

מנסור עבאס: אנחנו מעוניינים לשמוע כמה עלייה יש במוקד המשטרתי, איך אתם מטפלים בזה?

מנסור עבאס: זה הנושא הבוער עכשיו.

מנסור עבאס: אנחנו מודעים לזה שתופעת הפשיעה והאלימות רחבת היקף ויש לנו שנים לטפל בזה.

מנסור עבאס: אנחנו נשב אתכם ונשמע הכול.

מנסור עבאס: התחום השני החשוב זה נושא העבריינות בתחום הכלכלי.

מנסור עבאס: השוק האפור שמאוד מדאיג אותנו, בחברה בכלל ובישובים הערבים, כי השוק הזה מתפתח היום לאור המצב הכלכלי והאבטלה הגואה בעקבות הקורונה.

מנסור עבאס: אם תוכל להתייחס לשני הדברים הללו וכמובן שנחזור אחר כך ונדון עם המשרד לביטחון פנים בנושאים השונים.

היבה יזבק: אם תוכל לתת לנו קצת נתונים להבין מה בדיוק קורה בשטח.

סונדוס סאלח: אני רוצה לפנות למיכאל ולכלל הגורמים שהשתתפו, הרצח בטורעאן אתמול הוא רצח מזעזע לכל אחד ששמע על זה.

סונדוס סאלח: מה שמזעזע לא פחות הוא שהרצח היה עם כתובת על הקיר והיה ידוע לכל אחד בטורעאן.

סונדוס סאלח: עם כל הצגת התיאוריות והאסטרטגיות והרעיונות אנחנו פוגשים אותם כשהם מתרסקים במבחן התוצאה.

סונדוס סאלח: ממש מתרסקות.

סונדוס סאלח: מה עושים?

סונדוס סאלח: מה התכנית בטורעאן באופן ספציפי.

סונדוס סאלח: מה התכנית שמותאמת לשם.

סונדוס סאלח: במקום להביא את המדיניות של המשטרה לחברה הערבית, האם יש לכם קשר גם הפוך?

סונדוס סאלח: להביא את המדיניות והמאפיינים המיוחדים לחברה הערבית לתוך המשטרה ולדעת לזהות את החסמים שנמצאים בפני כל גורם שצריך לאכוף את החוק ולטפל בפשיעה בחברה הערבית?

סונדוס סאלח: או ששוב אנחנו עם תיאוריות ורעיונות ופועל אין יישום לרעיונות האלה.

מיכאל שפשק: קודם כל אני לא מקבל את המושג תיאוריה ואי הבנה.

מיכאל שפשק: אנחנו משתדלים מאוד להתחבר לחברה הערבית בכל המובנים ונעשית עשייה רבה מאוד.

מיכאל שפשק: בהקשר של מחוז צפון בטורעאן נעשית עשייה רבה בהובלה של מפקד המחוז עם כוחות רבים במקום.

מיכאל שפשק: אין לי פירוט נקודתי לתת לכם בהקשר הזה לגבי האירוע הזה כי אני רואה אתה תופעה בראייה רחבה.

מיכאל שפשק: לשתי השאלות המקצועיות ששאלת אותי, לדעתי חפ"ק שרית חפץ מהחקירות תוכל לתת לכם את המענה המקצועי יותר ממני כי אני אדבר על זה באופן כללי, לגבי התכניות הרחבות.

מנסור עבאס: קבלנו דו"ח שהוכן עבור השר לביטחון הפנים שם מציינים את שני הדברים שאנחנו מעלים.

מנסור עבאס: יש עליה באלימות בתוך המשפחה ומפרטים שם על זה וכמובן צופים שיש עלייה והתרחבות של השוק האפור ואת השלכותיו מי כמוך יודע לאן זה יגיע.

מנסור עבאס: אנחנו מודעים לזה שאחוז גבוה של הפשיעה בחברה הערבית ובחברה בכלל היא ממניע כלכלית.

מנסור עבאס: לכן ראוי שתהיה התייחסות למה שכתבת בדו"ח עצמו.

מיכאל שפשק: אפשר לומר שכאשר משבר הקורונה החל הייתה הערכה שלאור העובדה שאנשים נשארו בבתים ולא יצאו ולאור תופעת הסגר והמצוקות הכלכליות שיבואו בעקבות זה, הייתה הערכה שזה מה שיכול להיות.

מיכאל שפשק: נעשו פעולות רבות מול הדבר הזה ואגב, לא מדובר רק על החברה הערבית, זו החברה בכלל בישראל אצל כולם עלו התופעות בתחום האלימות במשפחה.

מיכאל שפשק: צריך להבין שנעשו פעולות רבות בהקשר הזה, מוכוונות, בהנחיות מאוד מקצועיות וממוקדות כנגד כל התופעות האלה.

מיכאל שפשק: נתנו הנחיות ליחידות השטח לגבי פעולות אכיפה ממוקדות.

מיכאל שפשק: נותר פרויקט שהקדים את תקופתו, שזה פרויקט החקירה המכוונת, אפשרות להגיש תלונה במצב שקט דרך האינטרנט, אפילו בלי להגיע לתחנת המשטרה.

מיכאל שפשק: אני יכול לומר לכם שנעשו אלפי פניות בהקשר הזה.

מנסור עבאס: אתה יכול להעביר לוועדה נתונים בנושא הזה?

מנסור עבאס: כמה פניות יש והאם פרסמתם שיש שירות כזה, להגיש תלונות באופן מקוון.

מיכאל שפשק: בוודאי.

מיכאל שפשק: זה פורסם דרך אתר ממשלתי, זה פורסם ברשומות, זה פורסם בערוצי הטלוויזיה באופן תדיר.

מיכאל שפשק: זה לצד פעולות מקבילות רחבות מאוד שנעשות בכלל המחוזות, במרחבים, בתחנות, עד רמת השוטר הבודד.

מיכאל שפשק: אבל לגבי התייחסות ספציפית, אני מציע שנעלה את שרית ואם יהיה צורך להשלים, נשמע את הצד המקצועי מחטיב החקירות.

שרית פרץ: בוקר טוב לכולם.

שרית פרץ: התייחסו לנתונים ולעשייה המשטרתית בהיבט של המגזר הערבי, בין היתר גם בתקופת הקורונה.

שרית פרץ: עלה הנושא של דיווח מקוון וחשוב שאני אתייחס לזה כי זו אפשרות די חדשה של משטרת ישראל שפותחה עוד לפני הקורונה אבל קבלה תאוצה בעקבות המצב בתקופת הקורונה, שאנשים לא יכלו לצאת מהבית ולהגיש תלונות במשטרה, לכן פתחנו אפשרות להגיש תלונות מהבית בכלל העבירות.

שרית פרץ: אנחנו עומדים כרגע על 4,670 דיווחים מקוונים, שזו כמות מאוד יפה לתקופה של חודש וארבעה ימים שבה המערכת הזו עובדת.

שרית פרץ: אם אנחנו לוקחים את כלל התלונות שמוגשות למשטרה ישראל, אז ניתן לומר שכ-32% מהתלונות שמוגשות למשטרה מוגשות באופן מקוון.

שרית פרץ: אני יכולה לומר שביחס למדינות אחרות שמשתפות שירות כזה של הגשת תלונה מקוונת, זה נתון מאוד יפה.

שרית פרץ: יש פרסום, יצאנו בפרסום גם באתרים של ממשל זמין ובאתרים הממשלתיים השונים וגם באתרים ברשת.

שרית פרץ: אפשר לראות דיווח על כלל העבירות, אזרחים מרגישים מספיק ביטחון להגיש תלונות על כללה עבירות, גם באלימות במשפחה, גם עבירות מין, עבירות רכוש והרבה פעמים גם עבירות שפחות קשורות לטיפול במשטרה.

שרית פרץ: אנחנו דואגים לבצע היזון חוזר, זה אומר לחזור לאזרח ולהסביר לו מה הפעולה הבאה שהוא צריך לעשות כדי לקבל טיפול שהציג אותה בפני המשטרה.

שרית פרץ: זו מערכת די חדשה, אנחנו משפרים אותה, אנחנו גם כרגע עובדים על להנגיש אותה בשפות נוספות, הדבר הראשון שאנחנו עובדים עליו כרגע זו השפה הערבית.

קריאה: יש פילוח לפי מגזרים?

שרית פרץ: לא.

שרית פרץ: אני גם לא בטוחה שאנחנו יכולים לעשות את זה.

שרית פרץ: אנחנו יכולים לעשות את זה לפי ישובים.

שרית פרץ: אם זה נתון שיעזור לכם, אפשר לנסות להוציא פילוח לפי ישובים.

שרית פרץ: אבל לדעתי אלה יהיו ישובים שבהם בוצעה העבירה, לא מגורי אותו אזרח, למרות שזה גם נתון שאפשר לבדוק אם תרצו.

שרית פרץ: יכול להיות שממשל זמין יוכלו לפלח את הנתונים הללו.

מנסור עבאס: מבחינת ההנגשה בשפה הערבית, מתי זה יהיה מוכן?

שרית פרץ: אני יודעת שעובדים על זה, אני לא רוצה לומר סתם תאריך שלא יהיה מדויק.

שרית פרץ: אני יכולה לחזור לדיון הבא אם תאריך יותר מדויק.

מנסור עבאס: חשוב כמובן להתייחס גם לשפה הרוסית והאמהרית.

שרית פרץ: אנחנו מטפלים בשלב הראשוני בשפה הערבית.

שרית פרץ: אני יכולה לומר שמדברים על שפות נוספות, זה ממשק מורכב, עבדנו עליו בזמן אפס, זה לא פשוט, משאבים רבים נדרשו לטובת העניין הזה, אבל עדיין הצלחנו לעמוד במשימה הזו בצורה טובה.

שרית פרץ: הקמנו גם מוקד מאויש של שוטרים שיושבים מאחורי טלפונים ועונים לאזרחים שמתקשים במילוי התלונה.

שרית פרץ: קבלנו עשרות של פניות ובסך הכול אני חושבת שזה עובד יפה ומאמינה שלדיון הבא אוכל לחזור עם נתון מעודכן גם פילוח אזורי הגשות התלונות וגם לגביה שפות הנוספות.

ימית אלפסי: ד"ר ימית אלפסי, מנהלת אגף מניעה ברשות למאבק באלימות, סמים ואלכוהול במשרד לביטחון הפנים, מה שמוכר לחלק מהנוכחים בישיבה כמו עיר ללא אלימות, או הרשות למלחמה בסמים לשעבר.

ימית אלפסי: יש בעצם רשות שפועלת במשרד לביטחון פנים.

ימית אלפסי: ברשותך אומר במשפט אחד על העשייה שלנו בחברה הערבית ואז אתייחס לסוגיות שהעלית לגבי אתגרים בזמן הקורונה, במיוחד האתגרים שציינת כמו אלימות במשפחה.

ימית אלפסי: חשוב שתדעו שהרשות שלנו נמצאת בכל הרשויות המקומיות של החברה הערבית במדינת ישראל.

ימית אלפסי: כשאני אומרת נמצאת, הכוונה שבכל רשות מקומית יש מנהל, רובם במשרה מלאה והמנהל הזה הוא עובד רשות מקומית שמתוקצב על ידינו, הוא חלק מהקהילה, דובר השפה בנוסף, לכל רשות מקומית יש תקציב פעילות.

ימית אלפסי: עכשיו אתייחס לפעילות שלנו אל מול האתגרים של השבועות האחרונים, החודשיים האחרונים.

ימית אלפסי: רוב רובם של המנהלים שלנו כבר ברגע הראשון הוגדרו כחיוניים.

ימית אלפסי: כ-80% מהעובדים שלנו ברשויות בחברה הערבית הוגדרו כחיוניים ומצאו את עצמם שותפים כל המשימות ולכל האתגרים של התקופה.

ימית אלפסי: בעיקר ניצלו את התפקיד המיוחד שלהם כדי לעזור, לגשר ולחבר עוד יותר בין המשטרה לקהילה, בין אם זה לשקף את הצרכים, לשקף את הלך הרוח ולסייע בחיבור בין מתנדבים לבין משטרה בכל מה שרק נדרש, למשל סיוע להתקהלויות.

ימית אלפסי: יש לנו כוח אדם שבשוטף עובד עם בני נוער וכוח האדם הזה סייע בסיורים ופיזור התקהלויות וכל מיני משימות מהסוג הזה.

ימית אלפסי: לשאלתך לגבי הנושא של עו"ס משטרה אני אתן רקע קצת יותר מדויק.

ימית אלפסי: עו"ס משטרה זה לא עו"ס שמטפלת באלימות במשפחה, באישה נפגעת אלימות, התפקיד הייחודי שלה הוא לחבר בין הנשים שמגיעות לבין תחנת המשטרה בזמן משבר, נשים וגברים, לבין שירותי הטיפול לראות ששום מקרה לא נופל בין הכיסאות.

ימית אלפסי: במדינת ישראל יש משהו כמו 40 תקנים כאלה באופן כללי, 11 מתוכם בחברה הערבית.

ימית אלפסי: ההבדל בין התקנים זה שאלה שהם בחברה היהודית או בערים מעורבות, היקף המשרה שלהם חצי משרה, אלה שבחברה הערבית ממומנים על ידי המשרד לביטחון פנים, על ידי הרשות שלנו ולא על ידי משרד הרווחה.

ימית אלפסי: הם מועסקים באמצעות רשויות מקומיות והיקף המשרה שלהם הוא מלא.

ימית אלפסי: כרגע יש 11 תקנים, אבל כבר אופשרו 15 תקנים והקושי לאיוש המשרות לא תקוע אצלנו במשרד אלא זה קושי של הרשויות המקומיות לקלוט עובדות סוציאליות שירצו לעשות את התפקיד הרגיש הזה.

מנסור עבאס: איפה האנשים האלה יושבים?

מנסור עבאס: במחלקות הרווחה או ברשות עצמה.

היבה יזבק: ותסבירי בבקשה באיזה מובן הקושי של הרשויות המקומיות לקלוט?

ימית אלפסי: הן יושבות לסירוגין גם בתחנת המשטרה וגם ברשות המקומית, כי זה התפקיד שלהם, לייצר חיבור.

ימית אלפסי: הן יושבות לפעמים בקבלת קהל קבוע ואפשר גם להזעיק אותן לתחנה ולומר לה שהגיעה אישה וזקוקים לנוכחות שלה.

ימית אלפסי: מבחינת הקושי, אם אני מתייחסת לאזור המשולש, טייבה, כפר קאסם, ערערה בצפון, אלה רשויות שלמעלה משנה יש להם את התקן.

ימית אלפסי: הן מפרסמות מכרזים במקומונים או בכל מיני אמצעים אחרים ולא מצליחות לקלוט ולגייס עובדים.

ימית אלפסי: לזה אני מתכוונת.

ימית אלפסי: יכול להיות שזו המורכבות, יכול להיות שזה המורכבות פלוס תנאי השכר זה החסם.

ימית אלפסי: המשובים שאנחנו מקבלים על התכנית הזו הם מצוינים.

ימית אלפסי: לשאלתך, בתקופה הזו פרסמנו בכל אותן מהתחנות, כשאני מדברת על 11 תקנים, תחנה יכולה לשרת שלושה וארבעה כפרים, לכן פרסמנו בכל אותן רשויות מקומיות רלוונטיות מי זה העו"ס, כיצד ניתן לפנות אלינו.

ימית אלפסי: צילמנו אפילו את העובדות שלנו מדברות על התפקיד וקוראות לנשים להגיע וליצור אתן קשר.

היבה יזבק: העו"סיות נחשבות לעובדת משטרה או עובדות רווחה?

היבה יזבק: היא אמרה שהן נמצאות בשני הגופים, אז למי השייכות?

ימית אלפסי: הרשות שלנו מעבירה לכל אותן רשויות תקציב תוספתי, זה לא מהתקציב השוטף, תקציב תוספתי כדי להעסיק את אותן עובדות.

ימית אלפסי: הן עובדות רשות מקומית, אבל במסגרת הקשר.

ימית אלפסי: אנחנו רשות שיושבת במשרד לביטחון פנים, אנחנו זרוע שמחוברת, פועלת בצמוד למשטרה ובצמוד לרווחה.

ימית אלפסי: לכן ההדרכה וההכשרה מגיעה ממשרד הרווחה, הפיתוח והליווי בשטח מגיע מאתנו, תלוי באיזה היבט.

ימית אלפסי: בחלקן יושבות ממש בתוך התחנות.

מנסור עבאס: אנחנו חייבים לחזור ולדבר על התכנית של "עיר ללא אלימות".

מנסור עבאס: אנחנו יודעים שיש ביקורת ברמה הישובית על התכנית הזו, על היהירות שלה.

מנסור עבאס: לצערנו היא נוצלה כמקור לג'ובים, אני אומר את זה באחריות ולכן ראוי שנחזור ונדון על התכנית הזו לבדוק איך אפשר לנצל את התקציבים שמיועדים לתכנית הזו בצורה יעילה ומשמעותית יותר.

מנסור עבאס: בתוך עמי אני חי והתכנית הזו לא מנוצלת בצורה ראויה.

מנסור עבאס: אני לא רוצה להרחיב על זה.

מנסור עבאס: אם יש לך מה להגיד בנושא, האם עשיתם ביקורת?

מנסור עבאס: איך אתם מעריכים את התכנית הזו?

ימית אלפסי: קודם כל אני אגיד שאני מתנגדת לאמירה הגורפת שבכל המקומות זה לא עובד.

מנסור עבאס: כמובן שלא.

ימית אלפסי: אני חייבת להגיד שיש המון אנשים שעושים דברים נפלאים.

מנסור עבאס: הביקורת היא לא לרשות.

מנסור עבאס: הביקורת היא על המועצות המקומיות.

מנסור עבאס: החיצים שלי לא מכוונים לרשות שלכם אלא לרשויות המקומיות.

ימית אלפסי: אני לוקחת אחריות, אבל גם אומרת שמצד שני אני שותפה למחשבות ולתהיות.

ימית אלפסי: מה שאנחנו עושים הרבה פעמים זה מניעה.

ימית אלפסי: אז אני יכולה לספר לך שאנחנו עושים פעולות יפות של נוער שזוכה בזכות המדריכים שלנו לעוד שעות במגרשי הכדורגל, לעוד אלטרנטיבות, לפעילות של מנהיגות נוער, לפעילות של התנדבות.

ימית אלפסי: יכול להיות שהקשר בין הפעילויות האלה לבין האלימות החמורה, לרצח בטורעאן, לאירועים המאוד קשים הוא לא ישיר ואכן אנחנו נמצאים כרגע בתהליך משותף בעקבות הפניה שלכם, של ראשי הרשויות למשרד רוה"מ, אנחנו בהחלט עושים תהליך משותף לחשוב על הדברים בצורה מחודשת ולראות אם יש מקומות בהם אנחנו צריכים לעשות התאמות.

ימית אלפסי: אני אוסיף בהיבט הזה שישנו עוד מקום שאנחנו מעורבים בו לצד משטרת ישראל וזה הסיפור של המוקדים, הרואים והמצלמות, שגם להם יש תפקיד חשוב בכל המאמץ הזה וגם כאן יש קשיים, חלקם קשורים לרשויות המקומיות, חלקם אלינו בכל הביצוע ובכל השימוש הנכון במשאב הזה של המצלמות.

ימית אלפסי: אנחנו גם כאן בשלבי היערכות למוקדים אזוריים ולכל מיני פתרונות טכנולוגיים בתקווה שגם האמצעי הזה והמשאב החשוב הזה ינוצל יותר טוב.

מנסור עבאס: שני דברים בנושא:

מנסור עבאס: קודם כל צריך לבטל את המצ'ינג בפרישת המצלמות כי מועצות מקומיות לא מצליחות לעשות את הפרישה הראויה כי אין להם את התקציב שהם אמורים לתרום לנושא הזה.

מנסור עבאס: דברנו עם השר לביטחון הפנים על זה.

מנסור עבאס: הנושא השני, בלי לחבר את המצלמות למוקד ארצי ולהישאר במוקד מקומי, אנחנו לא נפיק את התועלת מהמצלמות האלו ויכול להיות שאת מודעת למה שאני אומר.

מנסור עבאס: אם המוקד יישאר מקומי, הוא כמעט ולא יתרום למערך המצלמות.

ימית אלפסי: בדיוק לדברים אלה אני מכוונת את מה שאני אומרת, אחרי שנים בהם נתנו את הכסף ואת הניהול לרשויות המקומיות והייתה המגבלה של המצ'ינג וגם את המגבלה של איך הרשויות המקומיות הצליחו לבצע את זה, אז העברנו בשנתיים האחרונות החלטות ממשלה לתקציב תוספתי, אחת מהן כמובן לטובת עו"ס המשטרה והשנייה לטובת מוקדים אזוריים וארציים שיעקפו את הקושי הזה.

ימית אלפסי: גם זה לא יצא מהתקציב השוטף של הרשויות, לא יחייב מצ'ינג וגם אנחנו מקווים שבניהול חיצוני נוכל לעקוף את זה.

מנסור עבאס: נעקוב אחרי זה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה לבקש לומר משהו מקרוב, כעובדת סוציאלית שנמצאת הרבה שנים ברשויות המקומיות ושהיה לה מגע בשני התפקידים לפני שהתאחדו והיו לתפקיד אחד.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שיש משהו לא תקין בתפיסה לגבי התפקיד עצמו.

אימאן ח'טיב יאסין: הרי בהתחלה, ברשויות היה מעט אלימות והצד השני היה סמים ואלכוהול.

אימאן ח'טיב יאסין: בהתחלה זה היה דבר טכני גרידא היה הנושא של המצלמות ולצערי זה המשיך לחלחל באותה רמה.

אימאן ח'טיב יאסין: לדעתי החוליה החסרה בשני הנושאים זה התוכן והמהות של הפעילות עצמה.

אימאן ח'טיב יאסין: נכון שמדובר בעשייה של צעירים ומגרשים ובכל מיני מקומות, אבל בסך הכול אין את האינפוט העיקרי של הטיפול ושל הדיאלוג ושל כל הסיפור של השיח למניעת אלימות ולא רק לשחק כדורגל ולחזור הביתה.

אימאן ח'טיב יאסין: על זה צריך לתת את הדגש, על העשייה עצמה.

ימית אלפסי: אני יכולה להסכים עם מה שאת אומרת ברמת הנתונים היבשים, 20% מהכסף ברשויות המקומיות אולי הלך על החלקים הטכניים, על המצלמות.

ימית אלפסי: אני אזכיר בהזדמנות זו את השיטור העירוני, שגם פועל כעוד זרוע שמשותפת לרשות שלנו ולמשטרת ישראל וגם נכנסת לרשויות מקומיות ערביות.

ימית אלפסי: לגבי החלקים הרכים יותר של המניעה, בתוכם תוכלי למצוא גם את הדברים הרכים שלך חלופות, של כדורגל, של עיבוי פעילויות ברמדאן טרם ימי הקורונה.

ימית אלפסי: גם בתוכו פעילויות של שיח, של דיאלוג, יש ועדות אכיפה, אני לא אומרת שהם מתקיימות בכל המקומות, אבל יש ועדות אכיפה.

ימית אלפסי: יש אנשים שזה התפקיד שלהם לארגן, להגיע, לייצר את השיח הזה.

ימית אלפסי: אני מסכימה אתך שיש המון מה לעשות כדי שהשיח הזה יעשה קפיצת מדרגה.

ימית אלפסי: זה גם עלה לפני, הסיפור של איפה הקהילה מעורבת לצד הממסד, לצד הגורמים הפורמאליים במניעה של אלימות.

ימית אלפסי: לא הצלחנו להקים סיירות הורים בחברה הערבית, זה לא עבד.

ימית אלפסי: הרבה מודלים שניסינו לא עבדו ובהחלט אנחנו יודעים שיש מקום להרבה חשיבה איך עושים את הדברים האלה.

מנסור עבאס: נחשוב ביחד.

מנסור עבאס: תודה לך ד"ר ימית אלפסי.

מנסור עבאס: חבר הכנסת אחמד טיבי בבקשה.

אחמד טיבי: תודה רבה אדני היושב-ראש.

אחמד טיבי: אתמול התבשרנו בבשורה קשה וכואבת בטורעאן על הירצחו של מחמוד מועאיד עדוי.

אחמד טיבי: אני מכיר את שניהם.

אחמד טיבי: טורעאן קרובה ללב שכולנו אבל היא נמצאת במערבולת של סכסוך דמים בשנה האחרונה.

אחמד טיבי: אתה, חבר הכנסת מנסור עבאס נמצא שם הרבה, נדמה לי שביקרת שם לפחות 20 פעם.

אחמד טיבי: אני ביקרתי שם כחמש פעמים, חלקם יחד אתך.

אחמד טיבי: התוצאה כואבת וטרגית ואנחנו מתקשים לעכל את התוצאה הזו והכאב של הציבור הערבי כולו על מה שמתרחש בטורעאן.

אחמד טיבי: זה מחייב מאמץ על מאתנו אבל גם את המשטרה שהייתה בישוב ביום הרצח.

אחמד טיבי: אני רוצה לקרוא לאחי ואחיותי בישוב טורעאן, שהוא אחד הישובים ממנו יצא מודל לחיקוי של רופאים, ספורטאים, אנשי דת, הרבה כישרונות, גברים ונשים כאחד.

אחמד טיבי: זו לא טורעאן בפועל, זה לא הראי האמיתי של הישוב ולכן כל החברה הערבית מביטה בצער, בתסכול ובכעס וכולם רוצים ששפיכות הדמים הזו תבוא לקיצה ואני מקווה שכל המאמצים יעשו לזה, אנחנו נעשה גם את כל המאמצים.

אחמד טיבי: תודה רבה.

היבה יזבק: אני רוצה להצטרף לדברים של חברי בעניין של קיום הישיבה באווירה העצובה הזו אחרי האירועים הקשים, העצובים והמכאיבים שהיו בטורעאן.

היבה יזבק: אני גם רוצה להציע אדוני היושב-ראש, שנקיים ישיבה מיוחדת בשבוע שעבר שתדון באופן מקומי וספציפי בטורעאן, במאמצים שנעשים שם.

היבה יזבק: אני יודעת שאתה עושה שם הרבה והמאמצים שלך מבורכים וחשובים, אבל אנחנו גם רוצים לשמוע מהגורמים הממשלתיים והגורמים המשטרתיים המעורבים מה הם עושים במקרה מאוד קשה וכאוב זה.

היבה יזבק: אמנם אנחנו כחברה רוצים ועושים את כל המאמצים כדי לנסות ולהיפטר מהתופעה מהקושי והכאב שקיים וכבר חלחל בטורעאן ומצד שני אנחנו רואים שיש אחריות מאוד גדולה על המשטרה והגורמים הממשלתיים.

היבה יזבק: אני מציעה שנקיים ישיבה מיוחדת לדון בעניין של טורעאן בוועדה הזו.

היבה יזבק: השילוב הזה בין האנשים שנמצאים בשטח שם ופה בפרלמנט, יחד עם הגורמים הממשלתיים שהם האחראים הישירים, זה הדיון שיכול אולי לקדם את העניין.

היבה יזבק: תודה.

סעיד אלחרומי: תודה אדוני היושב-ראש.

סעיד אלחרומי: אני מברך על קיום הישיבה, אני פעם ראשונה בוועדה הזו אבל אני חשוב שאתה באופן אישי עודה עבודת קודש.

סעיד אלחרומי: הייתי בסיור אחד וצריך ליידע את הוועדה והפרוטוקול, אחרי הסיור של הועדה ברהט הרגענו את המצב ואנחנו מקווים שאחרי סוף החודש יימשך המצב הרגוע, נגיע להסכמות ונצא מהקונפליקט שהיה שם.

סעיד אלחרומי: כמה הערות לגבי מה ששמעתי מהמשרד לביטחון פנים בעניין העבודה בנושא האלימות בחברה הערבית.

סעיד אלחרומי: לגבי המשרד לביטחון פנים והמשטרה, בנגב, באזור ממנו אני מגיע, סדרי העדיפות שלהם שונים לגמרי.

סעיד אלחרומי: סדר עדיפות שם הוא לא טיפול באלימות.

סעיד אלחרומי: סדר עדיפות שם הוא טיפול אינטנסיבי בהריסות בתים בכפרים הלא מוכרים.

סעיד אלחרומי: ברגע שאנחנו יושבים ומדברים פה אנשים מסתובבים בכפרים הלא מוכרים ומחלקים צווי הריסה בזמן קורונה.

סעיד אלחרומי: יש יחידה מיוחדת שנקראת יחידת יואב שכל תפקידה זה ללוות את ההריסות ולפתוח תיקים פליליים לתושבי הכפרים הלא מוכרים.

סעיד אלחרומי: אז אל תתפלאו אם יהיה סקר שיגיד שרוב אנשי האוכלוסייה הבדואית הם עבריינים עם תיקים פליליים כי מחצית האוכלוסייה חיה בכפרים הלא מוכרים ונפתחים להם תיקים פליליים, מה לעשות?

סעיד אלחרומי: לצערי יהיו אלפים ואולי יותר.

סעיד אלחרומי: לכן זה לא סדר העדיפויות שם.

סעיד אלחרומי: שם סדר העדיפות הוא הריסות בתים.

סעיד אלחרומי: אני חושב שצריכה להיות החלטה של הוועדה לקרוא לראשי הרשויות לישיבה מיוחדת.

סעיד אלחרומי: אני ראש רשות לשעבר ופעלתי בנשוא האלימות.

סעיד אלחרומי: גם בשיתוף עם המשטרה הפעלתי את כל המערך של מחלקת החינוך, מחלקת הרווחה.

סעיד אלחרומי: בתוך שנתיים הורדנו את האלימות בקרב בני נוער ב-60% בשנים 2006-2007 בשגב שלום.

סעיד אלחרומי: העבודה של מנהלי בתי הספר, היועצים בבתי הספר ומחלקת הרווחה והחינוך היא קריטית בנושא האלימות.

סעיד אלחרומי: הילד שמתפרע בגיל 10 ובגיל 12 בחטיבת הביניים בשגב שלום יהיה העבריין של העתיד אם לא נטפל בו.

סעיד אלחרומי: אז צריך לזמן את מנהלי מחלקות החינוך ונציגות של ראשי הרשויות לדיון משותף, כי הנושא הזה מאוד קריטי.

סעיד אלחרומי: אי אפשר לפסוח על הסוגיה הזו, בד בבד עם הנושא המשטרתי שהוא חשוב לא פחות.

סעיד אלחרומי: הנושא השני הוא הטיפול המשטרתי.

סעיד אלחרומי: אין לנו עד עכשיו ולא נראה לי שיש פשיעה מאורגנת בנגב, אנחנו לא שם עדיין.

סעיד אלחרומי: אבל אם לא נשים את האצבע על מוקד הבעיות אנחנו נגיע לשם.

סעיד אלחרומי: נלך אחרי המרכז בנושא האלימות והשפיעה המאורגנת.

סעיד אלחרומי: אני מצטרף לחברתי היבה בנושא ישיבה על טורעאן, זה חשוב מאוד.

סעיד אלחרומי: לא רק שנביא את הפתרון בבת אחת אבל זה יסמל משהו וישדר משהו לקהילה.

סעיד אלחרומי: מילה אחרונה בנושא הטיפול המשטרתי בכלל ותחנות המשטרה.

סעיד אלחרומי: תחנת משטרה זה לא מספיק.

סעיד אלחרומי: אם אין שיתוף פעולה עם הקהילה ולפי המסורת של הקהילה, בנגב, בח'ורה, בשגב שלום, כשיש שייחים ויש הסכם במעורבות השייחים, ההסכם נשמר.

סעיד אלחרומי: כשההסכם הוא בכוח של המשטרה, אחרי יום יומיים הסיפור יחזור על עצמו.

סעיד אלחרומי: מערובות הקהילה מאוד חשובה ובעיקר באוכלוסיות שזה בתרבות שלהם, כמו האוכלוסייה בדרום.

מנסור עבאס: מריה ג'יריס מנהלת אגף פיתוח אזוריות במשרד הפנים.

מריה ג'יריס: בוקר טוב לכולם.

מריה ג'יריס: שמי מריה ג'יריס, מנהלת אגף פיתוח אזוריות במשרד הפנים.

מריה ג'יריס: אלי רגב, ראש מנהל חירום גם משתתף בדיון, אני מבינה שיש לו בעיות בחיבור אז אני אציג ואם הוא יצליח הוא גם יצטרף.

מריה ג'יריס: אני רוצה להמשיך את הדברים של ימית ממשרד הבט"פ על תפקיד הרשויות המקומיות.

מריה ג'יריס: כולנו מבינים שהמאמץ הוא מאמץ משולב, גם של משרדי ממשלה, של המשטרה, מערכת המשפט וכמובן הרשויות המקומיות.

מריה ג'יריס: פה אני רוצה לשים את הדגש על הפערים ביכולות של הרשויות המקומיות.

מריה ג'יריס: ציינתם קודם נושאים של גיוס כוח אדם ואולי כל מיני אלמנטים חברתיים קהילתיים.

מריה ג'יריס: לדעתי מן הראוי לייעד דיון על תפקיד הרשות המקומית ואיך מחזקים אותה.

מריה ג'יריס: אני רוצה לומר באופן כללי איך אנחנו רואים את הדברים ולתת הצעה לכמה כיוונים אפשריים.

מריה ג'יריס: הנושא של פערים כלכליים, חברתיים וארגונים בין הרשויות המקומיות הוא משהו שידוע לכולם, אם נתמקד בחברה הערבית אז הפערים הולכים ובולטים וזה כמובן בא לידי ביטוי במחסור במשאבים וביכולות ארגוניוות, כולל בתחום של התמודדות הרשות המקומית בתחום של אלימות.

מריה ג'יריס: הציר שאנחנו בדרך כלל מדברים עליו הוא הציר התקציבי, שבוודאי צריך להשקיע משאבים.

מריה ג'יריס: שמעתי שלפני הקורונה הייתה כוונה לקצץ מתקציבי תכנית עיר ללא אלימות, אני מקווה שזה משהוא שהוא לא נכון.

מריה ג'יריס: הגישה צריכה להיות גישה של תגבור תקציבים ולא קיצוצים.

מריה ג'יריס: אני רוצה לציין ולהדגיש שהציר התקציבי הוא לא מספיק.

מריה ג'יריס: ימית נתנה דוגמה של תקציבים שקיימים לתקנים שלא מצליחים לאייש אותם.

מריה ג'יריס: אני רוצה לשים את הדגש על המגבלות המבניות שרשויות מקומיות, כולל רשויות ערביות, נתקלים בהם.

מריה ג'יריס: הדגש הוא לא בהכרח על זה שהן ערביות, הדגש הוא על רשויות קטנות.

מריה ג'יריס: במדינה יש 257 רשויות מקומיות, יותר ממחצית מהן מתחת ל-15,000 תושבים.

מריה ג'יריס: זה משליך על הזכאות שלהם לקבל שירותים ממשרדי הממשלה כי יש תנאי סף.

מריה ג'יריס: למשל בשיטור העירוני יש תנאי סף של 20,000 שזה משהו שאנחנו בשיח עם משרד הפנים כדי לשנות, כדי שנוכל להגיש את השירות הזה לרשויות הערביות.

מריה ג'יריס: המגבלות הארגוניות ומגבלות הגודל באות לידי ביטוי גם בתחומים שלא ניתן לגשר עליהם ברמה המקומית.

מריה ג'יריס: אנחנו במשרד הפנים בשנים האחרונות מנסים לפתח מודלים משלימים, מעבר לזה שאנחנו רוצים לחזק את הרשויות המקומיות כארגון, כבעלי תפקידים וכראשי רשויות ובהקשר הזה משרד הפנים מקצה תקציב למאוימים מקרב נבחרי הציבור בשלטון המקומי.

מריה ג'יריס: פעילות נוספת שחשוב לנו לקדם ואנחנו מקדמים בשנים האחרונות היא הפעילות האזורית.

מריה ג'יריס: שיתופי פעולה בין רשויות מקומיות.

מריה ג'יריס: בשש השנים האחרונות הקמנו אשכולות אזוריים, אשכול זה התאגדות של רשויות מקומיות שכנות שנמצאות במרחב.

מריה ג'יריס: אשכול חייב מבחינת התנאים לכלול את מגוון הרשויות שקיימות במרחב, זה וולונטרי, זה לא בכפייה ובכל זאת הצלחנו להגיע למעל 52% מהרשויות המקומיות.

מריה ג'יריס: בכל אשכול לפי המודל שלנו חייב שיהיה רשויות גדולות, קטנות, חזקות ומוחלשות, רשויות ערביות ויהודיות.

מריה ג'יריס: כל האשכולות אצלנו כוללים באמת רשויות ערביות.

מריה ג'יריס: עד עכשיו האשכולות התמקדו בסוגיות מרחביות כמו סביבה, כמו פיתוח כלכלי, נושאים שהאינטרס האזורי משותף ובולט ובאמצעות האשכולות נכנסו לכל מיני מערכי שירות משותפים.

מריה ג'יריס: נושא חשוב שזיהינו לפני הקורונה זה התגברות האלימות כנושא שיכול להיות רלוונטי לאשכולות, הוא נושא של התמודדות עם אלימות ונושאים נוספים בתחום החירום ובתחום החוסן.

מנסור עבאס: אני רוצה להדגיש שנושא הפשיעה הוא לא רק מקומי אלא אזורי.

מנסור עבאס: ארגוני פשיעה, אנחנו מזהים אותם, הם עובדים ברמה אזורית.

מנסור עבאס: עושים אשכולות בדיוק כמו האשכולות של משרד הפנים, יש שם תחומי ריבונות של הקבוצות האלו.

מנסור עבאס: לכן שיתוף הפעולה האזורי בין רשויות מקומיות ביחד עם משרד הפנים זה מאוד חשוב.

מריה ג'יריס: זו סוגיה מאוד חשובה.

מריה ג'יריס: כמו שבתחום הכלכלי, כשרשויות מקומיות מאחדות כוחות ויש להם כוח קניה והם שוברים מונופולים ומשיגים מחירים יותר טובים, אז אני חושבת אם באמת רשויות מקומיות, ערביות ויהודיות ישתפו פעולה סביב הנושא הזה, אז נוכל לעשות עוד נדבך בטיפול.

מריה ג'יריס: מוקדים אזוריים זה פעילות שצריכה להיות מנוהלת באשכולות.

מריה ג'יריס: היום המודל, שהוא מאוד טוב, של מוקדים אזוריים שבט"פ הקים בשנתיים האחרונות כפיילוט עובד מתוך ערים.

מריה ג'יריס: עיר גדולה כמו כרמיאל מספקת שירות לרשויות השכנות.

מריה ג'יריס: זה מודל חלקי, יש בו הרבה חלקי, שמנוהל באשכול.

מריה ג'יריס: עוד פעילויות שצריך לשים עליהם את הדגש, נושא של "עיר ללא אלימות" יכול להיות מתוגבר על ידי תקינה ותקנים אזוריים.

מריה ג'יריס: עו"ס אזורי יכול להיות פתרון לרשויות שלא מצליחות לגייס עו"סים וכמובן פעילות נוספת.

מריה ג'יריס: אני מבינה שאלי רגב, ראש מנהל הפיתוח לא מצליח להתחבר.

מנסור עבאס: האם יש לכם פרויקטים מוגדרים ספציפיים ברמה אזורית לנושא הפשיעה והאלימות?

מריה ג'רייס: לפני הקורונה, בעקבות הסיור שהיה באום על פחם והוקם הצוות ברשות מנכ"ל ראש הממשלה, גיבשנו תכנית אופרטיבית עם לוחות זמנים להקמת מוקדים אזוריים בפרישה מלאה.

מנסור עבאס: אז נתחיל לדבר על זה בשבוע הבא כי אנחנו צריכים לסיים.

מנסור עבאס: נעלה את הנושא הזה של התכנית הבין משרדית.

מנסור עבאס: תודה לך.

רם בן ברק: שמעתי את הנציג של המשרד לביטחון פנים ואני מוכרח להגיד שלא יצאתי עם הרגשה טובה מהשיחה שלו.

רם בן ברק: אני לא אוהב כשאומרים המגזר היהודי והמגזר הלא יהודי.

רם בן ברק: יש במדינה הזו אזרחים שגרים בערים וצריך להתייחס להם אותו דבר.

רם בן ברק: צריכה להיות סטנדרטיזציה מוחלטת בין מה שקורה בעפולה לבין מה שקורה בשפרעם.

רם בן ברק: יש לי גם הרגשה שכל העניין שמתגאים בתחנות המשטרה, הקמנו תחנת משטרה פה ותחנת משטרה שם, זה פלסטר.

רם בן ברק: זה הרבה יותר עמוק מהעניין של תחנות משטרה.

רם בן ברק: אם לא ישתמשו באמצעים מודיעיניים, אם לא ידעו מיהם חברי הכנופיות, אם לא יעשו חיפושים בבתים וייקחו את הנשק מהם.

רם בן ברק: לא צריך לעבור בית בית בשפרעם כי 95% ויותר הם אנשים שומרי חוק.

רם בן ברק: צריך להגיע למי שלא שומר חוק.

רם בן ברק: צריך להפעיל אמצעים מודיעיניים.

רם בן ברק: אנחנו במצב חירום.

רם בן ברק: אתה רואה מה קרה בטורעאן, אנשים לא מקבלים את תוצאות הבחירות ומתחילה שם מהומה.

מנסור עבאס: אני מסכים אתך, אנחנו נקיים דיון מיוחד עם המשרד לביטחון פנים על הטיפול המשטרתי.

אימאן ח'טיב יאסין: התשובות של המודיעין היו ממש לא מספקות.

אימאן ח'טיב יאסין: באותו יום של הרצח בטורעאן בבוקר היה ראיון ברדיו עם נציג מהמשטרה.

אימאן ח'טיב יאסין: שאלו אותו כמה שאלות והוא אמר שהם נמצאים שם עם כל הכוחות ואז שאלו אותו על כפר כנא והוא אמר, תעזבו עכשיו כפר כנא, אנחנו בטורעאן.

אימאן ח'טיב יאסין: בערב ראינו שהם לא שם ולא שם.

אימאן ח'טיב יאסין: החינוך יפתור לנו את כל הבעיות במדינה, לא רק של האלימות.

אימאן ח'טיב יאסין: לגבי יהודי ולא יהודי, זה לקסיקון שמאמצים אותו.

רות לוין-חן: שמי רות, מנהלת שותפה של מיזם קהילות בטוחות בעמותת יוזמות אברהם.

רות לוין-חן: תודה רבה על זכות הדיבור בדיון החשוב מאוד הזה.

רות לוין-חן: לצערנו אנחנו רואים שאף על פי שהחזרה לשגרה הולכת ומתקדמת, מקרי האלימות והפשיעה בחברה הערבית לא עוצרים והם מגיפה שמשפיעה על חיי האזרחים והאזרחיות הערבים לא פחות ממגפת הקורונה.

רות לוין-חן: חשוב להבין שמגפת הקורונה מחריפה בעיות ופערים שקיימים ממילא בחברה הערבית.

רות לוין-חן: כל גורמי העומק שגורמים לתופעות האלימות והפשיעה כגון הקושי להשיג הלוואות ואי הנגישות להון ולאשראי בחברה הערבית.

רות לוין-חן: העוני והאבטלה שמחמירים כתוצאה מהקורונה והמשבר הכלכלי שנלווה לנגיף הזה.

רות לוין-חן: כל מה שקשור לאלימות במשפחה שדיברנו על זה בהרחבה, כל התופעות האלה מחמירות כרגע בצל משבר הקורונה.

רות לוין-חן: בלי התמודדות עם גורמי העומק האלה, אי אפשר יהיה למגר את תופעות האלימות והפשיעה.

רות לוין-חן: כמו שאמרתם קודם, אנשים ימשיכו לפנות להלוואות בשוק האפור אם הם לא יוכלו לקבל הלוואות מגורמים ממוסדים.

רות לוין-חן: האלימות במשפחה תלך ותגבר כל עוד לא יהיה מענה הולם ונשים שפונות למשטרה לא באמת מקבלות את המענה המתאים נשארות מתויגות בחברה שלהם גם אם הן יוצאות למקלטים או לפתרונות אחרים.

רות לוין-חן: הנשק החם שנמצא בחברה הערבית ממשיך לגבות מחיר כבד.

רות לוין-חן: אנחנו קוראים כאן להמשיך לקיים מבצעים למסירת נשק באופן וולונטארי בתמורה לאי הפללה, כפי שנעשה בשנה שעברה ובמקביל, על המשטרה להמשיך ולהילחם בנשק הבלתי מורשה שנמצא בחברה הערבית באמצעות מבצעים יזומים.

רות לוין-חן: המקרה של טורעאן שהוזכר הרבה והוא מקרה כואב, אנחנו רואים מה קורה כשיש מצוקה על משרות ואבטלה בשיעורים גבוהים בחברה הערבית בהשוואה לחברה היהודית.

רות לוין-חן: הרשות המקומית היא מעסיק מרכזי ברשויות המקומיות הערביות ולכן הבחירות לרשות המקומית בטורעאן עדין גובות את מחיר הדמים הזה.

רות לוין-חן: גם פה, בלי טיפול במצוקת האבטלה בחברה הערבית, במצוקת העוני בחברה הערבית, אי אפשר לצפות לשינוי שיבוא מתוך החברה כשאין לאנשים משרות והם תולים את יהבם במשרות שמציעה הרשות המקומית.

רות לוין-חן: דבר נוסף, משבר הקורונה יכול היה להיות הזדמנות לנקודת מפנה באמון של החברה הערבית במשטרה מאחר שהיה מדובר במשבר בעל אופי אזרחי ולא בעל אופי ביטחוני או לאומי.

רות לוין-חן: לצערי כל המקרים האלה של אלימות ופשיעה, שחלקם מבוצעים לאור יום תוך שימוש בנשק חם וירי והעובדה שאנחנו כמעט לא שומעים על עצורים, לא שומעים על כתבי אישום שהוגשו כנגד מבצעי העבירות האלה, כל ההתנהלות הזו עשויה דווקא להפחית את האמון במשטרה ובגורמי האכיפה במקום להגביר אותו וזה מאוד מצער.

מנסור עבאס: תודה לך רות, עוד ניפגש בנושא הזה, ליוזמות אברהם יש תרומה משמעותית לנושא האלימות והפשיעה וגם לאיכות השיטור בחברה משוסעת, או איך שמגדירים זאת.

מנסור עבאס: חשוב שהוועדה תשאיר את הנושא של הפשיעה והאלימות על סדר היום הציבורי במיוחד בצל משבר הקורונה ומה שיבוא אחריו כי כנראה שלאור המצב, גם הבריאותי וגם הכלכלי והחברתי, סדר העדיפות ישתבש.

מנסור עבאס: חשוב שהנושא הזה, שקשור ישירות לערך של קדושת ואיכות החיים והביטחון האישי, יישאר על סדר היום מידי שבוע.

מנסור עבאס: גם בכנסת, גם בסיורים באזורים השונים, נדאג שהנושא יישאר על סדר היום.

מנסור עבאס: אני חייב לציין, אנחנו לקראת ממשלה חדשה.

מנסור עבאס: מצד אחד אנחנו מצפים מהממשלה הזאת להמשיך לטפל בצורה יסודית בנושא.

מנסור עבאס: אמנם יש החלטה להקים ועדה בין משרדית, השאלה האם הוועדה הזו תצליח לממש את היעד שלמענו הוקמה והאם כל התקציבים הדרושים למימוש התכניות אכן נזכה לראות אותם בתקציבי המדינה בשנה הקרובה.

מנסור עבאס: בשבוע הבא נפתח דיון בנושא הזה עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה, נמשיך עם כל המשרדים וננסה להיכנס לעובי הקורה.

מנסור עבאס: חשוב לנו שהתכנית הכללית תהיה מותאמת לצרכים של החברה הערבית, אבל לא נשכח שאנחנו מופקדים על הנושא ברמת החברה בכלל ולכן נקדיש לא רק תשומת לב אלא זמן רב ומאמץ כדי שהנושא הזה יטופל גם בחברה הישראלית כראוי.

מנסור עבאס: יש הרבה דרישות שנעלה למשרדים השונים.

מנסור עבאס: לא קיבלנו תשובות משכנעות איך אפשר לבלום את העלייה באלימות בתוך המשפחה במצב הזה.

מנסור עבאס: זו הדרישה שלנו מהרשויות השונות.

מנסור עבאס: מאוד מצער שבצל משבר כזה אנחנו חווים ושומעים על אלימות בתוך המשפחה, בין בני הזוג, עם הילדים, עם הקשישים ועוד.

מנסור עבאס: סולם הערכים והקוד האתי שלנו בנושא הזה חייב לבוא לידי ביטוי בהתנהגות ראויה.

מנסור עבאס: נסכם את הדיון הזה ונעלה את הדרישות שלנו.

מנסור עבאס: אמנם בישיבות שהיו לנו קיבלנו תשובות חיוביות על חלק מהדברים.

מנסור עבאס: נביא שוב את כל הדברים, נסכם אותם, נפנה לגורמים השונים ונמשיך לעקוב אחרי רמת הפשיעה והאלימות במשפחה, בחברה בכלל ובמגזרים השונים, בתוך החברה הישראלית הכללית.

מנסור עבאס: אנחנו מקווים שנצליח לתרום בנושא הזה.

מנסור עבאס: הוועדה המיוחדת הזו, חשוב שעבודתה תימשך.

מנסור עבאס: אנחנו מתכוונים לקיים הרבה דיונים.

מנסור עבאס: אני לא יודע מה תהיה בסופו של דבר הפוליטיקה הפנימית בתוך המפלגות, בתוך הקואליציה והאופוזיציה, אבל ברור לכולם שאם מישהו יציע לבטל את הוועדה הזאת, הוא בוגד בשליחות שלו כחבר כנסת ובאינטרס הכללי של כולנו.

מנסור עבאס: לכן אני חושב שכולנו צריכים לדאוג שהוועדה הזו תמשיך לפעול ותתרום את תרומתה כי היא מתמקדת בנושא מאוד ספציפי ותוכל לתרום בצורה משמעותית ולא רק כחלק מוועדה סטטוטורית של הכנסת.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שהמציאות שקיימת כיום, באלימות הגואה בתוך החברה הישראלית, מחייבת את המשך הוועדה הזאת.

אימאן ח'טיב יאסין: אי אפשר אחרת.

מנסור עבאס: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.