ועדת הכספים, כנסת 23, פרוטוקול מספר 46, 2020-05-10 11:00

עודד פורר: חברים, אני רוצה לחדש את הדיון בנושא: מערכת ההשכלה הגבוהה ושכר הלימוד בשל התפשטות נגיף הקורונה.

עודד פורר: זה דיון מעקב על דיון שכבר קיימנו.

עודד פורר: ביקשתי מור"ה להעביר לנו נתונים על כמה מענקים ניתנו לפי אוניברסיטאות.

עודד פורר: הוועדה קיבלה את הנתונים.

קטי קטרין שטרית: דנו בוועדת חינוך בנושא הזה של הסטודנטים.

עודד פורר: המיקוד פה הוא בנושא הכלכלי, הוא בנושא הסיוע הכלכלי לסטודנטים שנמצאים בתחתית שרשרת המזון ובסיוע הכלכלי ברמת המעונות שהופרטו, כולל מענקים שניתנו.

קטי קטרין שטרית: לגבי המעונות, היו כאלה שכן הגיעו להסדר עם הסטודנטים, היו כאלה שלא.

קטי קטרין שטרית: פניתי לשר החינוך, שהוא יושב-ראש המל"ג, להחיל את הסידור שנעשה במקומות מסוימים על כל המעונות.

ברוך מרזן: המעבר מבחינת האוניברסיטאות מהוראה פרונטאלית להוראה מקוונת היה מהיר מאוד.

ברוך מרזן: מבחינת הסכמים קיבוציים שנחתמו גם עם הסגל האקדמי הבכיר, הזוטר והמינהלי, השכר משולם כרגיל, כל ההתחייבות משולמות.

ברוך מרזן: היו עלויות מעבר לא קטנות של האוניברסיטאות בגין ההוראה המתוקשבת - רכישת רישיונות, ציוד מחשובי-שרתי, הכפלת מערכת התמיכה לסטודנטים ולסגל.

ברוך מרזן: למשבר הזה יש השלכות גם על הכנסות האוניברסיטאות – אם זה צמצום מאסיבי עד כדי ביטול של תכניות בינלאומיות, הפסד של שכר לימוד משמעותי.

ברוך מרזן: לא ברור מה יהיו ההשפעות של שוק ההון.

ברוך מרזן: למרות שבחודש האחרון חלה עלייה מסוימת, עדיין יש ירידה משמעותית בתיקי ההשקעות של האוניברסיטאות.

ברוך מרזן: חלק מהתקציב השוטף של האוניברסיטאות לשנה הבאה ולשנה הנוכחית מתבסס על שוק ההון.

ברוך מרזן: המחקר המשיך, בוודאי המחקר שמתחבר לקורונה.

ברוך מרזן: מבחינת האוניברסיטאות, הן לא היו סגורות, הבניינים היו פתוחים, הספריות היו מיועדות לסטודנטים שאין להם בבתים אמצעים תשתיתיים לטובת ההוראה המקוונת.

ברוך מרזן: חברי סגל בכיר וזוטר שהיו צריכים להגיע לקמפוס כדי ללמד בצורה מקוונת - ניתנה האפשרות.

ברוך מרזן: מבחינת התפעול לא היו כמעט ירידות בהוצאות.

בני אלון: הצבנו שני יעדים מרכזיים כשיצאנו לדרך עם המשבר והניהול שלו.

בני אלון: היעד הראשון הוא הבטחת המשך השנה האקדמית באמצעות הוראה מקוונת - פרויקט לא פשוט ומסובך גם מבחינה טכנולוגית וגם מבחינת השקעות ומשאבים.

בני אלון: והדבר השני, מתן מענה ממוקד ופרטני לסטודנטים שנקלעו למצוקה כלכלית ורגשית במהלך המשבר.

בני אלון: מבחינת מרכיבי הסיוע, המכללות האקדמיות הציבוריות העמידו עד כה סדר גודל של כ-11 מיליון שקלים, לא כולל הטבות כלכליות שקשורות לדיירי המעונות.

בני אלון: הסיוע מתמקד בשלושה מרכיבים עיקריים.

בני אלון: אחד, סיוע כלכלי.

בני אלון: במרבית המכללות ניתנו מענקים, מלגות, לרבות לדיירי מעונות הסטודנטים ולשוכרי דירות פרטיות שלא גרים במעונות.

בני אלון: ניתנו פריסות תשלומים נוחות בשכר לימוד.

בני אלון: לפי הנתונים שאני אספתי, כ-10,500 סטודנטים במכללות האקדמיות הציבוריות מימשו את ההטבות האלו של הפריסה.

בני אלון: מרבית המכללות העמידו קרן הלוואות ללא ריבית וללא הצמדה עם גרייס לתשלום.

בני אלון: ההיענות כאן היא יותר נמוכה - אנחנו מדברים רק על 250 סטודנטים שמימשו את ההטבה הזאת.

בני אלון: לפחות מחצית מדיירי המעונות ימשיכו להתגורר במעונות.

בני אלון: ניתנה הנחה או ויתור על שכר המעונות בחלק ניכר מהמוסדות, ואני מדבר על מוסדות שלא פועלים בשיטת BOT ששם היזמים השקיעו את כספם, הקימו את המעונות ומפעילים אותם במשך תקופה ארוכה.

בני אלון: ניתנה פריסת תשלומים נוחה ללא ריבית והצמדה.

בני אלון: ניתנה אפשרות ליציאה מיידית בחלק מהמקומות בהעמדת דייר חלופי.

בני אלון: בנוסף לכל הסיוע לדיירי המעונות, ניתנה גם תמיכה אקדמית וסיוע אישי ורגשי - זה כולל שיעורי תגבור לסטודנטים שמתקשים, מחשבים ניידים, גישה לאינטרנט לסטודנטים שאין להם.

בני אלון: סיוע רגשי ותמיכה פסיכולוגית הועמדו דרך דיקני הסטודנטים, וניתן גם סיוע מיוחד לליקויי למידה ולאוכלוסיות בסיכון.

עודד פורר: שלומי, האם תוכל להציג מה התקדם מהדיון הקודם מבחינת הדיונים שלכם?

שלומי יחיאב: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, על המעקב.

שלומי יחיאב: כמו שאמרנו לאורך כל הדרך, אנחנו חושבים שהמוסדות ברוב המקומות עשו את מרב יכולתם.

שלומי יחיאב: אנחנו מפנים את רוב השיח והביקורת שלנו כלפי הממשלה והרגולטור.

שלומי יחיאב: המיפוי שאנחנו קיבלנו מהות"ת נכון לשבוע שעבר כלל רק 11 מוסדות אקדמיים במדינת ישראל.

שלומי יחיאב: הוא כלל את כל האוניברסיטאות.

שלומי יחיאב: את המכללות הלא מתוקצבות הוא כמעט ולא כלל.

שלומי יחיאב: אנחנו יודעם מה האזורים שבהם הפתרונות הוצעו.

שלומי יחיאב: דיברו בוועדה הקודמת על אזורי קרנות מענקים.

שלומי יחיאב: בחלק מהמקומות הבנו שזה לא קרן מענקים של ממש, זה מערך הלוואות.

שלומי יחיאב: במקומות שאמרו שאין מימוש ואין ביקוש נכנסנו כדי לראות את הקריטריונים.

שלומי יחיאב: ראינו שחלק מהקריטריונים לקבלת המענקים בחלק מהמוסדות הם לא ברי מימוש בכלל.

שלומי יחיאב: במוסדות שעשו את זה בצורה נכונה ומדויקת המימוש היה גבוה.

שלומי יחיאב: הדרישה שלנו פה היא שלא תהיה הבחנה.

שלומי יחיאב: אם יש מוסד שמצליח לייצר את הפתרונות ומוסד שלא מצליח לייצר את הפתרונות, אז במוסד שלא מצליח לייצר את הפתרונות הממשלה והרגולטור צריכים להתערב ולתת את הפתרונות.

שלומי יחיאב: סוגיית המעונות היא אחד הדברים שאנחנו צריכים לדון עליהם כאן.

שלומי יחיאב: הסוגיה של ה-BOT זו סוגיה שאנחנו צריכים לתת עליה את הדעת.

שלומי יחיאב: אני לא נכנס אם זו אחריות היזם, המוסד או המדינה.

שלומי יחיאב: נוצר מצב שברוב המקומות שבהם המעונות הם תחת אחריות ה-BOT עוד לא הגיעו פתרונות.

שלומי יחיאב: יש מקומות שלאט לאט השיח התקדם מאז הישיבה האחרונה, הגלגלים קצת זזים, אבל עדיין זה לא קורה.

שלומי יחיאב: אנחנו מבקשים שיהיה פה איזה יישור קו או איזו שהיא הבנה לאן אנחנו יכולים להתקדם, כי נוצר פה מהלך אי שוויוני שסטודנט ממוסד x מקבל פתרון, סטודנט ממוסד y לא מקבל פתרון.

עידן רול: אני רוצה להתייחס לנושא של דמי אבטלה.

עידן רול: אתמול יצאו בהצהרה ראש הממשלה ומשרד האוצר על כך שמאריכים את תקופת הזכאות לדמי אבטלה עד סוף מאי.

עידן רול: אנחנו נמצאים עכשיו באמצע מאי.

עידן רול: כל אותם צעירים, והסטודנטים נמנים בתוכם, הם קהל שבאופן כללי לא מקבל זכויות שוות בביטוח לאומי.

עידן רול: הגיע הזמן לתת לזה התייחסות לאור הקורונה.

עידן רול: צעירים מתחת לגיל 28 מקבלים אחוז נמוך משמעותית של דמי אבטלה.

עידן רול: לכל אותם סטודנטים צעירים שאנחנו מדברים עליהם האוצר אומר שהם יסתדרו, גם למי שיכול להסתמך על ההורים שלו, שזה לא נכון ולא ראוי.

עודד פורר: יש הורים שנמצאים עכשיו במשבר כלכלי.

עידן רול: ההורים נמצאים במשבר יותר עמוק עכשיו.

עידן רול: ההתייחסות הזאת של האוצר כאילו הצעירים הם חלק מהמשק הכולל ולא צריך לתפור פה פתרון ייעודי, היא הסתכלות שהיא לגמרי שגויה.

עידן רול: זה לא אומר שאם הם צעירים הם יכולים לעשות הכל.

עידן רול: הם היו הראשונים שאיבדו את מקומות העבודה שלהם, כי רובם מתפרנסים מעבודות שמוגדרות כזמניות - מענף ההסעדה, מענף הברים, מענף חיי לילה, מענף אירועים, שאלה הענפים הראשונים שנעלמו יחד עם התעופה.

עידן רול: אלה הענפים האחרונים שצפויים לחזור.

עידן רול: כל אותה ציפייה מסטודנטים שגם ככה ידוע שהם נכנסים לגירעון של כ-10,000 שקל על כל שנת לימודים - מאיפה הציפייה שהם יסתדרו עכשיו?

עידן רול: אנחנו שומעים כבר חודשיים שהסטודנטים מטופלים, שיש קרנות להלוואות, אבל עדיין כ-100,000 סטודנטים מדווחים על עצמם כנמצאים במצוקה כלכלית בעקבות הקורונה.

עידן רול: כ-70,000 אומרים שהמצב שלהם הורע משמעותית.

עידן רול: אנחנו חייבים לתת להם מענה.

עידן רול: בתור התחלה צריך להאריך להם את הזכאות לדמי אבטלה, לפחות עד התקופה שהעבודות שמאפיינות את הסטודנטים יחזרו למשק.

עידן רול: לתת להם דמי אבטלה עד סוף מאי כשהם לא יוכלו לעבוד עד סוף יולי, אם בכלל, זה לעשות צחוק ממגזר שלם של אנשים.

עידן רול: סטודנטים זה לא איזה משהו אמורפי, זה עתיד המשק, אלה אנשים שצפויים להיכנס לעבוד ולשפר מקצועית את המשק.

עידן רול: אנחנו פשוט מתעללים בהם.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה לשים את הדגש על הסטודנטים מהפריפריה החברתית שהם לרוב גם מהפריפריה הגאוגרפית, כשמשתמע מזה שההורים שלהם נמצאים במצוקה עוד יותר גדולה.

אימאן ח'טיב יאסין: כשעיינתי במסמך שנשלח לחברי הוועדה, ראיתי שחילקו את הסטודנטים לכל מיני סוגים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מאמינה שבשביל שהסטודנטים שלנו ילמדו בצורה נכונה ויביאו את מה שמצופה מהם, צריך לתת להם תנאים של למידה.

אימאן ח'טיב יאסין: תנאים של למידה לא אומר שסטודנט צריך ללמוד ביום ולעבוד בלילה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להתייחס לסטודנטים ערבים ולסטודנטים אחרים בגילאי 18 עד 20 שעבדו בעבודה לכל דבר, שילמו את כל מה שנדרש מהם מבחינת הביטוח הלאומי, אבל פתאום הגיעה הקורונה, השביתה את כולם, הוציאו אותם מהעבודה, ואין להם זכות לקבל דמי אבטלה.

אימאן ח'טיב יאסין: לא רק זה - הם מתבקשים לשלם שכר לימוד מלא, הם צריכים לשלם שכר מעונות מלא אם הם גרים במעונות, או שכר דירה אם הם שוכרי דירות.

אימאן ח'טיב יאסין: הרבה סטודנטים מהחברה הערבית לא זכאים למעונות, הם נאלצים לשכור דירה כיוון שהם גרים רחוק.

אימאן ח'טיב יאסין: הבעלים שמשכיר להם את הדירה לא מוכן לוותר על שום דבר.

אימאן ח'טיב יאסין: הגיע אלי מקרה של משפחה שיש לה שלושה ילדים שהם סטודנטים ולומדים בתל אביב.

אימאן ח'טיב יאסין: כדי להפר את החוזה הם צריכים לשלם 15,000 שקל.

אימאן ח'טיב יאסין: מדובר במשפחה שיש בה רק אבא שעובד, כשעכשיו הוא גם יצא מהעבודה שלו.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו מדברים כל הזמן על איך לפתח את המשק.

אימאן ח'טיב יאסין: עכשיו אנחנו במצוקה על איך להחזיר את המשק.

אימאן ח'טיב יאסין: הסטודנטים האלה זה העתיד הכי קרוב של המדינה, צריך לתת להם את המענה המיידי.

קטי קטרין שטרית: אני מלאת תקווה שבדיון הזה, אחרי שלוש ועדות חינוך בנושא הזה וועדת כספים, יהיו לנו תשובות לדור העתיד של מדינת ישראל.

קטי קטרין שטרית: הסטודנטים הם דור העתיד בכלכלה, בשוק העבודה.

קטי קטרין שטרית: משר הביטחון ביקשתי לדעת - לא קיבלתי עד לרגע זה תשובה - אם הוא מתכוון לשחרר את כספי הפיקדון של החיילים המשוחררים, של משרתי השירות הלאומי והאזרחי.

קטי קטרין שטרית: הכסף הזה יכול לסייע להם ברגע של משבר.

קטי קטרין שטרית: אם הם לא מקבלים את הפתרון מהמדינה, אולי הם יוכלו לקבל את הכספים של הפיקדון.

קטי קטרין שטרית: כמובן שעד לרגע זה לא קיבלתי תשובה משר הביטחון.

קטי קטרין שטרית: פניתי גם ליושב-ראש המל"ג, שהוא שר החינוך, כדי לעודד את בעלי המעונות באמצעות המל"ג.

קטי קטרין שטרית: אף גוף שקיבל את הניהול של המעונות לא היה עובר ללא אישור המל"ג.

קטי קטרין שטרית: אל תכניסו את ראשכם מתחת לאדמה, אתם יכולים לבקש שלכל סטודנט תינתן האפשרות לבטל את ההתקשרות, כפי שאמרה חברת הכנסת אימאן, מול המעונות של הסטודנטים, ללא גבייה וללא קנס.

קטי קטרין שטרית: שמעתי כאן מצג שווא לגבי מה שקרה באוניברסיטאות.

קטי קטרין שטרית: אני רוצה להודיע כאן שעובדי המינהל לא עבדו, שהמעבדות לא היו פתוחות, ואני יודעת את זה משני הסטודנטים שיש לי.

קטי קטרין שטרית: גם הספריות היו סגורות.

קטי קטרין שטרית: לא היו הוצאות בתקופה הזאת בתוך המוסדות האקדמיים.

קטי קטרין שטרית: לא יקרה שום דבר אם נירתם לטובתם של אותם סטודנטים ונסייע להם במשבר הזה, כי גם כך בשנה רגילה בלי משבר הגירעון הממוצע לסטודנט עומד על 10,000 שקלים.

קטי קטרין שטרית: צריך לקחת בחשבון שרוב הסטודנטים משתכרים שכר מינימום.

קטי קטרין שטרית: הם הראשונים שהוצאו לחל"ת או פוטרו.

קטי קטרין שטרית: 70% מהסטודנטים הם במשרה חלקית או שעתית.

קטי קטרין שטרית: הפתרונות שיכולים לעמוד כרגע זה סיוע במענקים ובהלוואות.

קטי קטרין שטרית: צריך להקים קרן הלוואות מיוחדת בערבות מדינה ללא ריבית לכלל הסטודנטים, לפרוס אותה לתשלומים, לא לסיים אותה אחרי שנה.

קטי קטרין שטרית: צריך להגדיל את קרן הסיוע ולהאריך את ימי הזכאות לדמי אבטלה של הביטוח הלאומי עבור אותם צעירים מתחת לגיל 25 מ-50 ימים ל-67 ימים, הכל בהתאם לדרגה שלהם.

קטי קטרין שטרית: אני מאוד מקווה שהפעם נצא עם תשובות, כי עוד ועדה ועוד ועדה והם רק מתבצרים בעמדות שלהם.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שנגרם עוול גדול מאוד לסטודנטים שאין להם את התשתיות ללמוד מרחוק.

אימאן ח'טיב יאסין: צריך לתת לאותם סטודנטים תגבור של השיעורים כשהם חוזרים ללימודים.

קטי קטרין שטרית: הודיעו לכמה סטודנטים באוניברסיטאות, למשל בבאר שבע, שהם לא חוזרים.

עופר כסיף: תרשו לי רגע להתייחס לעברי בתור מרצה באוניברסיטה העברית ובעוד שתי מכללות.

עופר כסיף: המצב של הסטודנטים בארץ כבר הרבה מאוד שנים מהגרועים שיש בעולם המכונה מפותח.

עופר כסיף: קודם כל, שכר הלימוד בארץ גבוה יותר בהשוואה לצרפת, לגרמניה, ואני לא מדבר על האוניברסיטאות הפרטיות שמכירים מארצות הברית.

עופר כסיף: בחלק ממדינות סקנדינביה לא רק שהלימודים הם חינם, גם המדינה תומכת בסטודנטים באופן אקטיבי כך שהם לא יצטרכו לעבוד בזמן שהם לומדים.

עופר כסיף: הסיבה השנייה שבגללה מצב הסטודנטים גרוע קשורה לנושא של הדיור.

עופר כסיף: לא רק דיור של דירות שכורות, גם מעונות.

קטי קטרין שטרית: יש פערים.

קטי קטרין שטרית: אתה יכול למצוא ב-940 שקלים לחודש, ואתה יכול למצוא ב-2,700.

קטי קטרין שטרית: זה פשוט לא יאומן.

עופר כסיף: אני שמח שאת מעלה את זה, זו נקודה מאוד חשובה.

עופר כסיף: קודם כל, המעונות יקרים יותר ממה שהם צריכים להיות.

עופר כסיף: חלקם גם הופרט.

עופר כסיף: כשהייתי סטודנט גרתי במעונות שהיו בבעלות האוניברסיטה.

עופר כסיף: התשלום אז היה הרבה יותר נמוך.

עופר כסיף: מאז רובם ככולם הופרטו, לכן המחירים יותר גבוהים.

עופר כסיף: הייתה דרישה שהסטודנטים ישלמו ארנונה על המעונות בנוסף למה שהם משלמים כרגע.

עופר כסיף: ממה שאני יודע, זה לא מומש, אבל התכניות האלו קיימות.

עופר כסיף: כמו שאומרת בצדק חברת הכנסת שטרית, יש גם היררכיה, חלוקה מעמדית בין הסטודנטים בכל מה שקשור לנושא של דיור.

עופר כסיף: יש דיפרנציאציה גדולה בין אוניברסיטאות למכללות – בעיקר הפריפריאליות.

עופר כסיף: לימדתי המון שנים במכללת ספיר שאני מאוד אוהב.

עופר כסיף: המצב שם, גם מבחינת ההיצע של מגורים וגם מבחינת הבעייתיות שיש באזור מבחינה ביטחונית, כלכלית-חברתית, הוא מצב חמור כבר שנים על גבי שנים.

עופר כסיף: הסטודנט הישראלי, וזה מסיבות מוכרות, מבוגר יותר בהשוואה לסטודנטים אחרים ברחבי העולם.

עופר כסיף: מאחר והוא מבוגר יותר גם יש לו צרכים גבוהים יותר.

עופר כסיף: לפעמים אדם מתחיל ללמוד כשהוא כבר בעל משפחה, ואז יש לו יותר הוצאות.

עופר כסיף: כל הדברים האלה מובילים לכך שהמצב שיצרה הקורונה הוא פי כמה יותר גרוע לסטודנטים שהם גם יותר מבוגרים וגם איבדו את פרנסתם.

עופר כסיף: אנחנו צריכים לדרוש שתהיה התחשבות בסטודנטים, כאשר חלק גדול מהם הם סטודנטים ערבים, כדי שיוכלו לעמוד על הרגליים.

מיקי לוי: האחריות הזאת מתחלקת לשתיים.

מיקי לוי: האחת, של המכללות עצמן שיכולות לעשות מעשה כמו שהאוניברסיטאות עשו, והשנייה, של האוצר.

מיקי לוי: אם לא נסייע לאותם סטודנטים בפריפריה, ששם שכר הלימוד הוא הרבה יותר גבוה מאשר באוניברסיטה רגילה, יהיו בחוץ כמה עשרות אלפי סטודנטים שמחפשים עבודה, מובטלים, ומשרד האוצר יצטרך לשלם את זה בדרך עקיפה דרך דמי אבטלה.

מיקי לוי: הוצאות המוסדות האקדמיים ירדו בתקופה הזאת.

מיקי לוי: תבואו בדברים עם בעלי המעונות כדי שיבצעו מעשה, משהו.

מיקי לוי: אתם לא יכולים להגיד: מכיוון שהבעלים של המעונות הם אנשים פרטיים, לנו אין מה להגיד.

מיקי לוי: תזכרו שאתם מספקים להם את הקליינטים - לעיתים קליינטים די בטוחים.

עודד פורר: זה P.

עודד פורר: P.P – Public Private Partnership.

עודד פורר: זה שותפות.

עודד פורר: לא יכול להיות שאתה לא יכול לבוא לשותף שלך ולהגיד לו: זה המצב.

מיקי לוי: חד משמעית.

מיקי לוי: המשימה הזאת היא לפתחם של ראשי המכללות, הם לא יכולים להיות נקיים מהנושא הזה.

קטי קטרין שטרית: זה חודשיים מקסימום.

קטי קטרין שטרית: הם לא היו שם.

מיקי לוי: המדהים הוא שהאוניברסיטאות האחרות - אם זה העברית, באר שבע ותל אביב, באו לקראת הסטודנטים.

מיקי לוי: יש לנו דוגמה מוחשית.

מיקי לוי: תעשו מעשה.

מיקי לוי: סכנה נוספת, אדוני היושב-ראש, מתחת לרדאר היא הסגל הזוטר.

מיקי לוי: אני בטוח שעופר מכיר ומבין את זה יותר ממני.

מיקי לוי: הסגל הזוטר במכללות בפריפריה מרוויח בין 30% ל-40% פחות בממוצע מהסגל הזוטר במכללות במרכז הארץ.

מיקי לוי: אם הסגל הזה יפוטר, אם הסגל הזה לא יחזור לעבודה - לא יהיה מי שילמד.

מיקי לוי: הכל מצוי בחבילה אחת.

מיקי לוי: אני כבר לא מדבר על כך שמפטרים אותם פעמיים או פעם בשנה כדי שהם יאבדו את הזכויות שלהם.

מיקי לוי: הגיע הזמן שנעשה מעשה.

מיקי לוי: כשנחזור לפעילות שוטפת אני מתכוון לפעול בעניין הזה.

מיקי לוי: אני זוכר את הימים שבאתם לוועדה הזאת כדי לבקש את העזרה שלנו.

מיקי לוי: אם לא תעשו מעשה, אנחנו נזכור את זה, אנחנו לא נשכח.

אחמד טיבי: זה דיון מעקב על נושא שעלה כאן בוועדה.

אחמד טיבי: אנחנו מוצפים בבקשות של סטודנטים - הן לגבי שכר הלימוד, הן לגבי שכר דירה.

אחמד טיבי: לגבי שכר דירה בשוק הפרטי, לדעתי צריך שיהיה מענק.

אחמד טיבי: לגבי שכר מעונות, לדעתי צריך שתהיה הנחה והתחשבות מצד האוניברסיטאות.

אחמד טיבי: צריך גם להקל בשכר לימוד בגלל כל הלמידה מרחוק.

אחמד טיבי: באוניברסיטה הפתוחה, ואני מקבל המון פניות, מאלצים לשלם שני סמסטרים בבת אחת.

אחמד טיבי: לא ענו להם על בקשות של מלגות מדצמבר 2019.

אחמד טיבי: קיבלתי פנייה מסטודנטית לסיעוד בבית ספר לסיעוד ששייך לאוניברסיטת תל-אביב.

אחמד טיבי: ביקשו ממנה לשלם את כל הסכום.

אחמד טיבי: יש כאן אטימות וחוסר התחשבות.

אחמד טיבי: אני מצטרף למשפט האחרון של חברי מיקי לוי.

אחמד טיבי: היו כמה פעמים שהאוניברסיטאות הגיעו כאן לוועדה ועמדנו לצידן.

אחמד טיבי: אם הן לא יטו אוזן לקריאות של כולנו ושל הסטודנטים, תהיה בעיה בעתיד.

קטי קטרין שטרית: אני מצטרפת.

ברוך מרזן: שלושה הסכמים קיבוציים מיוחדים נחתמו לאור המשבר.

ברוך מרזן: אחד, עם הסגל הבכיר ועם המועצה המתאמת של הסגל הבכיר.

ברוך מרזן: השני, כל אוניברסיטה בנפרד עם ארגון הסגל הזוטר.

ברוך מרזן: והשלישי, הסכם מיוחד שנחתם בין ההסתדרות לבין האוצר והמדינה שהאוניברסיטאות הצטרפו אליו.

ברוך מרזן: בכל אחד מההסכמים האלה, בעיקר עם הסגל הבכיר והזוטר, הסגל האקדמי התחייב שהוא ממשיך ללמד עד תחילת שנת הלימודים תשפ"א, שהוא מחזיר את כל החובות שהוא צריך, כאשר בתמורה הוא מקבל שכר.

ברוך מרזן: הסגל הבכיר והזוטר קיבל שכר וימשיך לקבל שכר.

ברוך מרזן: לגבי הסגל המינהלי היו שתי פאזות.

ברוך מרזן: פאזה אחת, הגדרת עובדים חיוניים.

ברוך מרזן: פאזה שנייה, הגדרת עובדים שאינם חיוניים.

ברוך מרזן: ברור שהעובדים החיוניים שעבדו מהבית או הגיעו לאוניברסיטאות קיבלו שכר.

ברוך מרזן: העובדים שהוגדרו כלא חיוניים, שלא היו הרבה כאלה, קיבלו שכר, כשהשכר שלהם היה על חשבון ימי חופשה.

ברוך מרזן: אני אומר באחריות, כל האוניברסיטאות שילמו שכר כמו שתכננו.

אימאן ח'טיב יאסין: עדיין יש הוצאות חשמל, ניקיון.

ברוך מרזן: באוניברסיטת חיפה יש העסקה ישירה.

ברוך מרזן: עובדי הניקיון אצלנו ישבו בבית וקיבלו שכר.

עודד פורר: נמצא איתנו עידו סופר מהאוצר, עידו, בסוף זה מגיע לפתחכם.

עודד פורר: בסוף יש פה שתיים או שלוש מטרות מרכזיות של מדינת ישראל.

עודד פורר: אחת זה לשמור על מערכת ההשכלה הגבוהה.

עודד פורר: ברור לחלוטין שבמערכת השכלה גבוהה של קצת יותר מ-300,000 סטודנטים, שטרם הכניסה למשבר נמצאה במשבר של ירידה במספר הסטודנטים, וקיימנו דיונים על העובדה שמספר הסטודנטים הולך ופוחת, ישנו חשש גדול מאוד שתמצא את עצמך עם הרבה מאוד סטודנטים שמפסיקים לימודים באמצע או לא נכנסים ללימודים בשנה הבאה.

עודד פורר: אתה חייב לשמר את המערכת הזאת מבחינת זה שהסטודנטים ימשיכו ללמוד ולא ינשרו, שזה פעם אחת, ופעם שנייה, לשמור על המצב הסוציאלי של הסטודנטים.

עודד פורר: הם נמצאים בתחתית שרשרת המזון, בתחתית התשלומים של דמי האבטלה.

עודד פורר: הם נמצאים במקומות עבודה שהם מקומות עבודה זמניים.

עודד פורר: רובם עובדים במסעדות, בברים ובכל המקומות שנפגעו הכי קשה בתקופת הקורונה.

עודד פורר: חלק נכבד מהמחייה שלהם מתבסס על טיפים.

עודד פורר: או שהם שוכרים דירות במחירים מופקעים, כשרבים מהם השאירו את הדירות וחזרו לגור אצל ההורים, או שהם גרים במעונות.

עודד פורר: אלה שגרים במעונות כבולים לפעמים בהסכמים בעייתיים.

עודד פורר: יש שלושה פתרונות מרכזיים, שלושה צירים מרכזיים שבהם משרד האוצר היה צריך להיות מעורב.

עודד פורר: האחד, הקלות בשכר לימוד, מתן מענה לכל הנושא של שכר לימוד כדי שסטודנט ידע שאין לו שום בעיה בשכר לימוד – אם זה באמצעות הלוואה מסובסדת, מענק, פתיחת הקרנות של חיילים משוחררים.

עודד פורר: דבר שני, הקלה בעזיבת מעונות.

עודד פורר: נכון שהרבה יותר קל לכם במוסדות המתוקצבים, אבל אתם חייבים להיות מעורבים בכל מקום שבו יש הסכם בין האוניברסיטה לבין מעון.

עודד פורר: ברגע שיש הסכם בין האוניברסיטה לבין המעונות בשיטה של BOT אתם צד לעניין.

עודד פורר: משרד האוצר אישר את ההסכם הזה, המל"ג אישר את ההסכם הזה.

עודד פורר: ההסכם הזה נעשה על משאבים שהם משאבים ציבוריים.

עודד פורר: המעונות האלה הם משאב ציבורי שנתתם אותו לזכיין.

עודד פורר: נתתם את זה ל-25 שנה.

עודד פורר: תמצאו את הדרך – אם זה להאריך לו את זה ל-30, להאריך לו את זה מ-20 ל-25 שנים.

עודד פורר: תגיעו להסכמות, כדי שהסטודנטים לא יישאו בעלויות האלו.

עודד פורר: הדבר השלישי זה מענקים ישירות לסטודנטים ומתן דמי אבטלה שרבים מהם לא זכאים לו.

עודד פורר: אני אשמח לדעת מה עשה משרד האוצר מאז שבוע שעבר עד היום.

עידו סופר: זה לא רק משרד האוצר.

עידו סופר: אנחנו עובדים במשותף עם הות"ת, עם התאחדות הסטודנטים ועם המוסדות.

עידו סופר: העברנו אתמול נתונים לוועדה בנוגע לסיוע שהמוסדות מעמידים לטובת הסטודנטים.

עידו סופר: יש מתוך הדבר כמה מסקנות.

עידו סופר: כשאנחנו נותנים ערבות מדינה, אנחנו נותנים את זה ממקום שבו מתקיים איזה שהוא כשל, ממקום שהבנקים או הגופים המממנים לא מספקים אשראי – אם זה לעסקים קטנים, אם זה לסטודנטים.

עידו סופר: כאן הדבר הזה לא מתקיים.

עידו סופר: גם במסגרת קרנות ההלוואה שהקימו המוסדות אנחנו רואים שהביקוש הוא לא גבוה.

עידו סופר: הקרן מעניקה הלוואות בתנאים מאוד טובים ביחס למה שקיים בשוק.

עידו סופר: משיחה שלי עם מי שאחראי על הקרן, אין שום מגבלת אשראי.

עידו סופר: כל סטודנט שמעוניין לקבל הלוואה בתנאים נוחים יכול לקבל את זה.

ניר ברקת: משתמשים בזה?

עידו סופר: משתמשים.

עודד פורר: הכוונה להלוואה לשכר לימוד, נכון?

עידו סופר: שם זו הלוואה לשכר לימוד, אבל יש גם הלוואה לשכירים.

עידו סופר: אני לא אכנס לפרטים של הקרן, כי אני לא רוצה שיתפרש כאילו אני ממליץ לגביה.

עידו סופר: בקרנות האחרות של המוסדות אנחנו רואים שאין ניצול משמעותי.

עידו סופר: הלוואה של 15,000 לכלל הסוגיות האלו נפרסת לאורך שנים.

עידו סופר: ברוב ההלוואות הריבית מסובסדת.

עידו סופר: גם אם לא, מדובר על ריבית של שני אחוז על כל הסכום, שזה משהו שהוא יחסית זניח למי שלא נמצא במצב סוציו אקונומי חמור.

עידו סופר: לגבי המעונות, ואני אומר את זה בצורה כנה, אני חושב שלא נכון שמשרד האוצר, הות"ת או המל"ג יתערבו.

עידו סופר: אני כן רוצה להסתכל רגע על היזמים, כי אנחנו כן רוצים לדחוף את בניית המעונות קדימה, אנחנו כן רוצים להרחיב את זה בשנים הקרובות.

עידו סופר: בסוף יזם צריך לבוא ולראות ודאות.

עידו סופר: אם פותחים את החוזה במקומות מסוימים ומאלצים אותו לעשות משהו שלא בצורה וולונטרית, הדבר הזה יכול לפגוע בנו בטווח הבינוני והארוך.

עידו סופר: כל מוסד מוצא בסופו של דבר את האפשרות לעזור לסטודנטים.

עידו סופר: אם יש צורך להיכנס לשיח עם מוסד פרטני, ות"ת וגם התאחדות הסטודנטים יודעים לעשות את זה היטב.

עידו סופר: כל המוסדות נמצאים כאן מתחת לאלונקה.

עידו סופר: אנחנו לא רואים פה איזו דווקנות של מוסד כזה או אחר שבא ואומר: אנחנו לא נדאג לסטודנטים.

עידו סופר: לא צריכים את נציג האוצר כדי להגיד להם שהם צריכים לדאוג לסטודנטים.

עידו סופר: הדיווח מור"ה וור"מ היה הנכון ביותר.

עודד פורר: אולי הדיווח מהמוסדות הוא מדהים, אבל הדיווח מהסטודנטים הוא בדיוק הפוך.

עודד פורר: יש פה איזה פער.

מיקי לוי: תגיד לנו איפה האמת באמצע.

עידו סופר: חבר הכנסת לוי, אני לא יודע לומר אם יש כאן דווקנות של המוסד או של BOT.

עידו סופר: אנחנו נבדוק את זה לפי הסטודנטים.

עידו סופר: במקום או במוסד שבו עולות בעיות משמעותיות, גם ור"מ, גם ור"ה וגם ות"ת ידעו לתת את המענה.

עידו סופר: זה לא שאני מתחמק כמשרד אוצר.

עידו סופר: אני חושב שזה לא נכון שמשרד האוצר יתחיל להיכנס לחוזים בין גורמים במשק, כי זה מסר לא נכון לעשיית העסקים.

עופר כסיף: הסטודנטים זה לא עסקים, השכלה גבוהה זה לא עסקים, אקדמיה זה לא עסקים.

עידו סופר: אני מדבר על ה-BOT.

עידן רול: עידו, אתה מדבר על ההלוואות שלא מנוצלות, על כל מיני קרנות סיוע.

עידן רול: זה שהן לא מנוצלות לא אומר שסטודנטים לא מנסים.

עידן רול: מה הנתונים שלכם לגבי כמה הגישו בקשה לעומת כמה הצליחו שהבקשה תאושר?

עידו סופר: במסמך ששלחנו, ואני מקווה שהוא הופץ גם לך על ידי הוועדה, כתבנו את הנתונים.

עידו סופר: אם הבעיה היא קריטריונים, אם הבעיה היא בירוקרטית והסכום מספק, הבעיה שלנו היא קטנה.

עידו סופר: כולנו הרי רוצים לבוא ולפתור את זה, זה הדבר הכי פשוט לטיפול.

עידו סופר: אם התאחדות הסטודנטים תציף את הדבר הזה, הדבר הזה יטופל מהר מאוד.

עידו סופר: היום בערב אנחנו מקיימים ישיבה מקצועית עם ות"ת ועם התאחדות הסטודנטים.

עידו סופר: יצטרף אלינו גם פרופסור גיא הרפז מדיקני הסטודנטים.

עידו סופר: אם יש סטודנטים מרקע סוציו אקונומי נמוך שנמצאים בסכנת נשירה, אנחנו רוצים לבוא ולמנוע את הדבר הזה.

עידו סופר: אנחנו מתכנסים לשם.

עידו סופר: יש 250,000 סטודנטים בתואר ראשון, ואתם מכירים את ההתפלגות הסוציו אקונומית בעצמכם.

עידו סופר: אם אנחנו מקזזים את מי שהוא מעל סוציו אקונומי שש, את מי שלא עבד, או את מי שעבד ולא פוטר, אנחנו לא מגיעים למספרים של 100,000, 200,000 או 150,000.

עידו סופר: ככל שנאתר את האוכלוסיות שגם חברת הכנסת שטרית, גם חבר הכנסת רול ושאר חברי הכנסת מדברים עליהן, נוכל לבוא ולתת את המענה המהיר והנקודתי לאותם סטודנטים מרקע סוציו אקונומי נמוך.

עידו סופר: לשם אנחנו מכוונים.

עידו סופר: אנחנו רוצים להתכנס לדבר הזה.

עידו סופר: כרגע יש בינינו איזה שהוא פער נתונים שאנחנו צריכים לגשר עליו.

עידו סופר: אני מקווה שהיום בערב נגשר עליו כדי שנוכל להתקדם.

שלומי יחיאב: קודם כל, לא ראינו את הנתונים.

שלומי יחיאב: זה כנראה הגיע לוועדה.

שלומי יחיאב: הנתונים הכי עדכניים שקיבלתי לפני כמה ימים מהות"ת היו על 11 מוסדות במדינת ישראל.

שלומי יחיאב: אני אשמח לראות את הכל.

שלומי יחיאב: הפער שהציג עידו הוא כפול.

שלומי יחיאב: קודם כל, אין פה התייחסות למוסדות הלא מתוקצבים במדינת ישראל.

עודד פורר: הוועדה קיבלה את הנתונים האלה היום בבוקר.

עידו סופר: זה היה לפי מה שנאסף, כולל מכללות לא מתוקצבות.

עידו סופר: זה נשלח על ידי ות"ת ב-01:00 בלילה, אחרי שנעשה מאמץ נוסף לאסוף עוד נתונים.

עידו סופר: ברגע שזה יושלם תקבלו עוד.

שלומי יחיאב: מעניין שאנחנו מקבלים את הנתונים רק עכשיו, אחרי חודש, כשמתחילת התהליך הם אומרים שיש את כל הפתרונות.

שלומי יחיאב: אנחנו לא מדברים פה על משבר שרק תופס את השכבות החלשות.

שלומי יחיאב: אני מזכיר שגם סוציו אקונומי שבע ואפילו שמונה בכל מיני שכונות במדינה זה מעמד ביניים.

שלומי יחיאב: עידו, לא דיברנו על 200,000 סטודנטים.

שלומי יחיאב: מיפינו כמה עשרות אלפים שאין להם רשת ביטחון, שהם רובם דור ראשון להשכלה הגבוהה.

שלומי יחיאב: חלק מהם לומדים במוסדות הלא מתוקצבים שבהם אין מענקים, ששם ההוצאות יותר גבוהות.

שלומי יחיאב: זה לא רק סטודנטים מהאוכלוסייה החרדית, הערבית או אלה שנמצאים בפריפריה החברתית, אלא חבר'ה שזו פעם ראשונה שיש להם זכות במשפחה שלהם להגיע להשכלה גבוהה.

שלומי יחיאב: הם עובדים כדי לממן את עצמם לאורך כל השנה, הם לא נעזרים בהורים.

שלומי יחיאב: בתקופה הזאת הם אלה שעוזרים להורים.

שלומי יחיאב: על מה אנחנו נאבקים פה?

שלומי יחיאב: עוד חודש כשתתחיל תקופת המבחנים אני יודע מה תהיה הדילמה - האם ללכת להיבחן כמו שצריך, או עדיף לחזור ולעבוד במלצרות, במסעדות, בנמל תעופה.

שלומי יחיאב: הם ילכו לעבוד, כי יש להם מינוס של 15,000 שקל, 20,000 שקל.

שלומי יחיאב: אנחנו לא נרגיש את האפקט הזה עכשיו, זה לא יהיה בתקופה שלי או שלכם.

שלומי יחיאב: אנחנו רגישים לקופה הציבורית, שקל לא יצא למקום שהוא לא צריך לצאת, אבל אני לא הולך להתפשר על אף סטודנט שנפגע מהמשבר הזה.

שלומי יחיאב: אם יהיה סטודנט אחד שבעוד חודש וחצי יתלבט אם ללכת להיבחן או ללכת לעבוד כדי להשלים את המינוס, אנחנו נמשיך להיות ברחובות.

שלומי יחיאב: אנחנו לא נפסיק עד שכל הסטודנטים יקבלו רשת ביטחון מלאה.

עידו סופר: אין בינינו שום מחלוקת על כך שהסטודנטים הם נכס אסטרטגי, על כך שהם ההון האנושי והעתיד של המשק הישראלי בהרבה מאוד מובנים.

עידו סופר: אני מטפל בסוגיית העצמאיים, בעולם העסקים הקטנים ובאלף ואחד דברים אחרים.

עידו סופר: אם אתה שואל אותי האם השקל השולי צריך להגיע לסטודנט שהוא בסוציו אקונומי שמונה או צריך להגיע לעצמאי, אז התשובה שלי - -

עידן רול: הוא גם לא מגיע לעצמאי.

עופר כסיף: ראית פעם סטודנט שצריך לעזוב לימודים משום שהוא לא יכול לממן את הלימודים?

עידו סופר: יש הסכמה רחבה בנוגע לסטודנט ממעמד סוציו אקונומי נמוך.

עידו סופר: כשמדברים על סטודנט ממעמד סוציו אקונומי גבוה יותר, ואנחנו יודעים שיש הלוואות נגישות ללא ריבית ועם פריסה, אז יש כאן שאלת מדיניות קשה.

אימאן ח'טיב יאסין: השאלה אם נעשה משהו למוחלשים.

עידן רול: שלומי אמר שיש כ-50,000, כ-70,000 שנמצאים במשבר.

ניר ברקת: הקשבתי לתשובה של עידו.

ניר ברקת: הוא אמר שהעניין זה איפה לשים את השקל השולי שיש למדינת ישראל.

ניר ברקת: אני לחלוטין לא מקבל את העניין שזה שקל שולי, כי עד עכשיו ההשקעה הישירה שעשתה המדינה במגזר העסקי, בגני הילדים, בסטודנטים, היא פחות משני אחוז תל"ג.

ניר ברקת: להזכירכם, אחוז תל"ג זה 14 מיליארד שקל.

ניר ברקת: באירופה אנחנו מדברים על 15%, על 20% תל"ג.

ניר ברקת: בארצות הברית - 15% תל"ג.

ניר ברקת: הם עוברים מ-105% חוב תוצר ל-122% חוב תוצר בארצות הברית.

ניר ברקת: מדינת ישראל רחוקה מאוד מדיון על שקל שולי.

ניר ברקת: הדיון צריך להיות איך אנחנו משקיעים את משאבי המדינה, איך מאיצים את הצמיחה וחלילה לא מייצרים האטה ביכולת לממש את הפוטנציאל של המדינה.

ניר ברקת: צריך להתעקש על כל עסק, על כל עצמאי, להגדיר יעד, כשעוד לא שמעתי שהאוצר אומר אותו.

עודד פורר: עוד לא שמעתי את האוצר מגדיר יעדים באופן כללי.

ניר ברקת: במשבר הזה לא שמעתי.

ניר ברקת: במערכת הבריאות כן הגדירו - נלחמים על כל מונשם, מוודאים שיש לנו מספיק מכונות הנשמה לכל אדם אם יזדקק לכך.

ניר ברקת: לא שמעתי את האמירה הזאת לגבי העצמאיים, לא שמעתי את האמירה האת לגבי עסקים קטנים, בינוניים, גדולים, אלה שהם בסכנה קיומית או פצועים קשה.

ניר ברקת: וגם לא שמעתי איך יוצאים מהמשבר הזה כמה שיותר מהר.

ניר ברקת: המדינה ממילא שותפה לעסקים האלה, כי אנחנו לוקחים מהם מס הכנסה, אנחנו לוקחים מהם מע"מ.

ניר ברקת: בעת מצוקה ומשבר צריך לדעת להשקיע בהם.

ניר ברקת: לעזור בתמיכה ישירה לעסק זו לא הוצאה, זו השקעה.

ניר ברקת: צריך לשים את זה מחוץ לתקציב 2020,2021 כי זה קשור לקורונה.

ניר ברקת: בדיוק באותה נשימה, באותה צורה ובאותה התייחסות צריך להתייחס לסטודנטים.

ניר ברקת: אסור שיקרה מצב שסטודנט מפסיק את הלימודים שלו בגלל משבר הקורונה.

ניר ברקת: זה צריך להיות יעד.

ניר ברקת: אנחנו יודעים שיש קורלציה גבוהה בין הצלחה בחיים לאחוז ההשכלה.

ניר ברקת: אם חלילה אנשים לא ימשיכו בהשכלה הגבוהה ולא יסיימו את התואר, המדינה תשלם מחיר.

ניר ברקת: הדיון כאן, וסליחה שאני אומר, הוא לא על השקל השולי.

ניר ברקת: אם יש דיון על השקל השולי, אז אין השקעה טובה יותר מזו.

ניר ברקת: זו לא הוצאה, זו השקעה.

עידו סופר: אין בינינו שום מחלוקת באמירה הזאת של ההשקעה.

עידו סופר: זה לא קשור לשני הדברים.

ניר ברקת: אני שמח לשמוע.

ניר ברקת: אם אין לנו מחלוקת, אז צריך להגדיר באוצר שנלחמים על כל סטודנט.

ניר ברקת: צריך ללכת לתחקר, להקשיב מה אומרים הסטודנטים, לצאת מהקופסא, לתת להם מענה אמיתי, מענה שבפועל הם אומרים לנו: כן, זה פותר לנו את הבעיה.

ניר ברקת: עד שזה לא קורה אסור לעזוב את זה.

עודד פורר: את הסיסמאות כולנו יודעים, כולם מכירים.

עודד פורר: כולם יגידו שהסטודנטים חשובים, שמערכת ההשכלה חשובה להם.

עודד פורר: במילים אתם נדיבים.

עודד פורר: גם בדיון על הגיל הרך יש נדיבות במילים.

עודד פורר: מעשים - זה אפילו לא קמצנות, זה בונקר.

עודד פורר: אתם משחקים בונקר.

עודד פורר: אתם לא מבינים שמי שהיה לפני חודשיים במצב סוציו אקונומי שבע - הוא כבר לא.

עודד פורר: אתם לא יכולים לתמחר את זה לפי מה שהיה בפברואר, או לפי מה שהיה בספטמבר כשבדקתם את התנאים שלהם - אם זה הורים לילדים בגיל הרך, אם זה סטודנטים.

עודד פורר: אתם לא מבינים עד כמה עולמם של אנשים נשבר - אם זה ההורים שלהם שנמצאים במצב שהם לא יודעים אם תהיה להם עבודה מחר בבוקר או העסק שלהם שורד, אם אלה סטודנטים שחיו על שקלים בודדים ונמצאים היום באוויר.

עודד פורר: אותם סטודנטים לא יודעים מתי הם חוזרים לעבודה, הם לא יודעים אם תהיה להם עבודה, הם לא יודעים אם תהיה להם פרנסה, הם לא יודעים מאיפה הם משלמים שכר לימוד, הם לא יודעים מאיפה הם משלמים שכר דירה, הם לא יודעים מאיפה הם קונים אוכל.

עודד פורר: גם לא כולם יכולים לחזור לגור בבית של ההורים, כי גם ההורים נמצאים במצב שהם לא יודעים מה יהיה מחר בבוקר.

עודד פורר: זה האירוע.

עודד פורר: זה לא איזה אירוע נקודתי שבו אתה אומר:

עודד פורר: אני אפתור את זה פה עם קרן, שם עם קרן.

עודד פורר: אתם תמצאו את עצמכם בעוד חצי שנה עם מערכת השכלה עם רק 50% מהסטודנטים שימשיכו ללמוד.

עודד פורר: מה יעשו המוסדות?

עודד פורר: אתם תיתקלו בבעיה מול המרצים, מול המחקר ומול פקולטות שייסגרו.

עודד פורר: שם אתם תהיו.

עודד פורר: אתם פשוט לא מנהלים את האירוע הזה מתוך הבנה.

עודד פורר: גם לא הגדרתם יעדים, חוץ מלהגיד לנו שההשכלה הגבוהה זה דבר חשוב.

עודד פורר: זה לא יעד.

עודד פורר: תגדירו איך אתם רואים את מערכת ההשכלה הגבוהה בעוד חודש, בעוד חודשיים, בעוד חצי שנה.

עודד פורר: אתם צריכים לתת מענה לסטודנטים בשני הפרמטרים.

עודד פורר: אתם מדברים על מענקים נמוכים.

עודד פורר: סטודנטים לא חיים ממשכורות של עשרות אלפי שקלים.

עודד פורר: זה גרושים מבחינתכם, זה גרושים מבחינת הסיוע המיידי.

עודד פורר: אגב, הם גם לא זכאים לדמי אבטלה.

עודד פורר: הם לא נמצאים בשרשרת המזון שלכם של הסיוע.

עודד פורר: הם נשארים בלי כלום, ערומים לגמרי.

עודד פורר: אל תתנערו מנושא המעונות.

עודד פורר: זה לא להתערב בהסכמים או להתערב במערכים חוזיים בשוק הפרטי.

עודד פורר: ממש לא.

עודד פורר: זה חוזים שלכם.

עודד פורר: כשאתם צריכים משהו לנושא ה-BOT בכל ההסכמים שיש לכם מול זכיינים כאלה ואחרים, אתם יודעים יפה מאוד להתערב, לפתוח את ההסכמים ולהגיד: אני בפרויקט הזה דורש מהזכיין עוד משהו, תתמחר לי.

עודד פורר: גם בעניין הזה של המעונות שבו עם הזכיינים, תגידו להם: בואו נגיע לעמק השווה.

עודד פורר: חלק מזה האוצר יצטרך לתת בכסף, חלק מזה הוא יצטרך לתת בזמן.

עודד פורר: הרי זה משאב ציבורי.

עודד פורר: אני מאמין גדול בפרויקטים של ה-BOT.

עודד פורר: אתם צריכים לבוא לשותף שלכם שקיבל להפעיל את המעונות האלה ל-20,25 שנה, לשבת ולהגיד לו: בואו נראה איך אנחנו דואגים ביחד לסטודנטים.

עודד פורר: חלק מזה יבוא מאוצר המדינה, חלק מזה יבוא מזה שאתם תתנו 22 שנה במקום 20 שנה.

עודד פורר: אתם עושים את זה כשאתם צריכים את זה לעצמכם.

עודד פורר: כשמשרד האוצר, כשמשרד הביטחון, כשהמשרד לביטחון פנים צריכים לעצמם, הם יודעים לעשות את זה.

עודד פורר: לסטודנטים זה חשוב.

עודד פורר: אם תפגעו בסטודנטים, תצטרכו לטפל אחר כך במרצים שלא יהיה להם למי להרצות כי לא יירשמו סטודנטים לשנה הבאה.

עודד פורר: אתם חייבים להוציא את הראש מהחלון, לראות מה קורה מחוץ לבניין שלכם, כדי להבין שאתם חייבים לפעול פה אחרת מאיך שפעלתם לאורך כל הזמן.

עודד פורר: זה לא אירוע רגיל.

עודד פורר: כל סל הפעולות הרגילות שלכם בתקופה רגילה לא שווה שום דבר עכשיו.

עודד פורר: תצאו מהקופסא.

עודד פורר: חברי הכנסת מכל סיעות הבית באים לפה פעם אחר פעם, כל אחד עם רעיונות אחרים, אבל אתם ממשיכים את אותו סל כלים, ממשיכים לתת את אותו דבר.

עודד פורר: כשכבר אתם מחליטים לשנות כיוון, אתם עושים את זה מעט מידי ומאוחר מידי.

עודד פורר: אנחנו נראה את זה גם בעסקים.

עודד פורר: מהיום הראשון למשבר אנחנו אומרים לכם: תפצו לפי אובדן מחזור.

עודד פורר: אגב, אותו פיצוי לא התחיל לזרום למשק.

עודד פורר: חודשיים אחרי אתם מתחילים את זה, אבל גם אז אתם עושים את זה בסל קטן מידי.

עודד פורר: אם הייתם באים מוקדם, היינו נותנים לכם מבחינת תקציב המדינה.

עודד פורר: אמר פה נכון חבר הכנסת ברקת, תשפכו עכשיו כסף.

עודד פורר: אתם צריכים לטפל במשבר הזה ולכבות את השריפה הזאת עם סופר טנקר.

עודד פורר: מה שאתם עושים זה פורסים טפטפות.

עודד פורר: זה לא הפתרון.

עודד פורר: אני רוצה שיושב-ראש התאחדות הסטודנטים והאוצר ישלחו עדכון בכתב על תוצאות הפגישה מהיום בערב.

עודד פורר: העדכון בכתב הזה יועבר לוועדה.

עודד פורר: תודה, הישיבה נעולה.