הוועדה המיוחדת לענייני רווחה ועבודה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 22, 2020-05-13 09:30

עאידה תומא סלימאן: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה של הוועדה המיוחדת לענייני רווחה ועבודה.

עאידה תומא סלימאן: היום 13 במאי 2020.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו היום בהשפעת הקורונה על תעסוקת ורווחת האוכלוסייה הערבית.

עאידה תומא סלימאן: לפני שנתחיל, אומר כמה מילים על רגעי שמחה שחוויתי אתמול, כשהצלחנו להחזיר את מנהלות המשפחתונים היום, לפתוח בחזרה את המשפחתונים שלהן לאחר שהובטחו הזכויות שלהן והפיצוי שלהן עבור תקופת משבר הקורונה.

עאידה תומא סלימאן: השמחה המיוחדת היתה לא רק כי הצלחנו לעזור ולתמוך במנהלות המשפחתונים בתקופה הקשה הזו.

עאידה תומא סלימאן: הועדה אימצה את הנושא שלהן והמאבק שלהן.

עאידה תומא סלימאן: אני דאגתי כל הימים האחרונים, להוביל את המגעים כדי שישיגו זכויותיהן.

עאידה תומא סלימאן: אבל השמחה האמיתית היתה לראות אלפי נשים יהודיות ערביות, שלא ידעו קודם – לא להפגין ולא לצאת לרחובות, נלחמות, ובאומץ רב, על הזכויות שלהן, על מה שמגיע להם כמנהלות משפחתונים, כנשים עובדות במדינת ישראל.

עאידה תומא סלימאן: אני מאד שמחה על הצלחת המאבק שלהן.

עאידה תומא סלימאן: אלה הקבוצות שכולם חשבו שהן הכי מוחלשות ולא יוכלו להגן על עצמן – נתנו לכולם שיעור איך נלחמים ואיך מצליחים.

עאידה תומא סלימאן: אני מאד מקווה שהיום, עם פתיחת המשפחתונים בחזרה, גם הילדים ייהנו מזה וגם מנהלות המשפחתונים ייהנו מזה.

עאידה תומא סלימאן: כמובן, זה חלק מהמאבק הכללי של אוכלוסיות שלמות במשבר הקורונה ובהשלכות המשבר גם על התעסוקה וגם על רווחת האזרחים והאזרחיות.

עאידה תומא סלימאן: האוכלוסייה הערבית, שמהווה 21% מאזרחי מדינת ישראל, המדד של איך תעבור את משבר הקורונה, תלוי בכמה גורמים.

עאידה תומא סלימאן: בהתחלה, זה תלוי איך נכנסנו למשבר הקורונה, מה מצב האוכלוסייה הערבית כשנכנסה למשבר הקורונה, מה היה המצב של התעסוקה ושל הרווחה.

עאידה תומא סלימאן: כולנו יודעים, שרוב האוכלוסייה הערבית נמצאת בחמשת האשכולות הראשונים מ-1 עד 5 וסובלת מאחוז עוני מאד גבוה.

עאידה תומא סלימאן: גם אחוז התעסוקה לא היה בין הגבוהים בארץ, להפך; גם בין הנשים וגם בין הגברים – האחוזים הרבה יותר פחותים מאשר קיים בממוצע הרגיל במדינה.

עאידה תומא סלימאן: אני פוחדת שחברה, ש-47% מהמשפחות שלה, חיים מתחת לקו העוני, המשבר החמיר את המצב ואולי אף הוביל לעלייה ניכרת במצוקה הכלכלית בתוך החברה.

עאידה תומא סלימאן: מה שנרצה לעשות היום – לבחון מקרוב, איך המשבר הזה ואיך התמודדות של גורמי המדינה, שזה הפרמטר השני שניתן דרכו למדוד איך חברה מתמודדת עם השלכות הקורונה ומשבר הקורונה, איך גורמי המדינה מתייחסים למה שקורה בחברה הערבית בנושא התעסוקה.

עאידה תומא סלימאן: אני ידעתי מלכתחילה שזה נושא רחב מאד לישיבה בת שעתיים, אבל חלק מהרצון היה להתחיל לפרוס את בעיות בפנינו כדי לדעת איך מתמודדים כיום משרדי הממשלה השונים ומה מתוכנן לעתיד.

עאידה תומא סלימאן: אני מאד מקווה שאיך שתמשיך הוועדה הזו במתכונת הרגילה שלה בעתיד הקרוב לעבוד, שתיקח את הנושא הזה ואת הסיכומים של הדיון הזה בפניה כמשימה להשקיע בה.

עאידה תומא סלימאן: אני מברכת על כך שחברי הכנסת הצטרפו לדיון.

עאידה תומא סלימאן: יש לנו הרבה אורחים שהם – אני מבינה שאין אפשרות להצבעות.

עאידה תומא סלימאן: זה שם אותנו במצב משונה שחברי כנסת לא יכולים להשתתף בזום אבל אזרחים רגילים כן יכולים להשתתף בדיון.

עאידה תומא סלימאן: זה מאד לא נראה לי רציונלי.

עופר כסיף: למיטב ידיעתי, יש החלטה שחברי כנסת יכולים להשתתף אך לא להצביע.

ענת מימון: יש שלושה חריגים – או שחבר הכנסת חולה – נמצא חיובי לנגיף, או הוא בבידוד או יש מחלה קשה- -

עאידה תומא סלימאן: לצערי הרב, זו הצעת אי-אמון בחברי הכנסת שירצו להישאר בבית.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

אוסאמה סעדי: בוקר טוב.

אוסאמה סעדי: הדיון הזה מאד חשוב, אבל יש הרגשה, אני חושב של כולנו, שהדיונים האלה, שנוגעים לחברה הערבית, רק חברי כנסת ערבים או מהרשימה המשותפת, כאילו זה עניין פרטי שלהם.

אוסאמה סעדי: זה לא רק בוועדה הזו.

סמי אבו שחאדה: נכון.

סמי אבו שחאדה: גם בכספים עזבו אותנו.

אוסאמה סעדי: בחינוך אתמול, חוץ מהיושב-ראש ואורלי.

עאידה תומא סלימאן: נכחתי בישיבות אפילו איפה שיושב-ראש הוועדה נתן לחבר כנסת מהרשימה המשותפת לנהל את הדיון ויצא.

אוסאמה סעדי: זו ההרגשה.

אוסאמה סעדי: נכון, שזו כנראה הישיבה האחרונה של הוועדה הזאת ושל כל הוועדות הזמניות, ואנחנו עוברים כנראה לוועדות קבועות, אבל עם ממשלה מנופחת, שכנראה תושבע מחר או ביום ראשון, עם 54 שרים וסגני שרים, החשש שלנו של דחיקת מעמד הכנסת, אנחנו מרגישים את זה כבר עכשיו - אווירת סוף שונה - יש ממשלה מנופחת, ולא צריך כנסת.

אוסאמה סעדי: זה מוזר מאד, ואני מוחה על כך שעניינים כאלה שחשובים מאד לכלל המשק ולכלל הציבור, רק אנחנו משתתפים.

אוסאמה סעדי: זו הצעה לסדר.

עאידה תומא סלימאן: לצערי הרב, בדרך כלל הדברים האלה צריכים לשמוע אותם מי שלא נמצא סביב השולחן – אלה שלא הגיעו לדיון.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת, שצריך למצוא דרך להעביר את המסר הלאה לכל אלה שלא נוכחים בדיון.

סמי אבו שחאדה: או לנהל את הדיונים האלה בערבית, ולבקש שגם הצוות יידע ערבית.

עאידה תומא סלימאן: חברי הכנסת הנכבדים, יש לנו דיון מסועף ומלא.

עאידה תומא סלימאן: אני לא רוצה להישמע כמי שמנסה לדכא את הרצון לעבור לערבית או להרגיש את העצמאות שניתנה לנו, אבל יש לנו דיון חשוב מאד, כואב.

עאידה תומא סלימאן: כשאנחנו יושבים ומדברים, הרשויות המקומיות הערביות נמצאות בשביתה - כבר ארבעה ימים או מתחילת השבוע?

עאידה תומא סלימאן: שמונה ימים.

אוסאמה סעדי: והרשויות הערביות הדרוזיות מיום ראשון – עשרה ימים.

עאידה תומא סלימאן: הייתי רוצה לראות מצב שבו כלל הרשויות המקומיות בישראל שובתות לשמונה ימים, וזה כמעט לא אייטם בתקשורת.

עאידה תומא סלימאן: אף אחד לא מדבר על זה.

עאידה תומא סלימאן: אף אחד לא מעלה את המצוקות הקשות של ראשי הרשויות באיך לנהל חברה תחת מצב של משבר הקורונה שממילא נכנסנו אליו כשאנו חברה מוחלשת ולא מקבלת את אשר מגיע לה ומופלית מבחינת תקציבים.

אוסאמה סעדי: אפרופו השביתה של הרשויות המקומיות הערביות וגל האלימות בחברה הערבית, וכולנו רואים את מה שקורה ומקווים שקוראן תצא בשלום מזה סוף-סוף – אתם וגם אני מקבלים עכשיו הודעה שאני קורא אותה על רימון שהונח בפתח ביתו של ראש עיריית סכנין.

אוסאמה סעדי: זה עולה מדרגה.

אוסאמה סעדי: אנו היינו עדים למקרים של ירי ושל שריפת מכוניות של ראשי רשויות ערביות ואיומים.

אוסאמה סעדי: כנראה שהפשע עולה מדרגה.

עאידה תומא סלימאן: הזהרנו, שהפשיעה תלך ותחמיר בתקופה הזו, במיוחד כשיהיו עוד מצוקות כלכליות חברתיות בחברה שלנו.

עאידה תומא סלימאן: לצערי הרב, גורמי הפשיעה ינצלו את זה, ייכנסו לכל חור שייפתח, וינסו להשתלט על מוקדי הכוח בחברה, ואולי, כשיתפנו מחלוקת תיקים ומסיכום הסכמים קואליציוניים, יהיה זמן להסתכל על החצר האחורית של המדינה, איפה שהאוכלוסייה הערבית נמצאת.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לפתוח את הדיון.

עאידה תומא סלימאן: יש אנשים שאתנו בזום.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לפתוח באיימן סייף, לשעבר מנהל הרשות לפיתוח כלכלי; היום יועץ ועד ראשי הרשויות המקומיות הערביות ומי שמוביל במשרד הפנים את הצוות המטפל בנושא הקורונה לאוכלוסייה הערבית.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לתת לך לספר לנו, מה קורה היום.

עאידה תומא סלימאן: אני מבינה שהכנת גם נייר שהוא מאד מקיף על המצוקה של הרשויות הערביות.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

עאידה תומא סלימאן: יש בעיה טכנית.

עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת שתחכו קצת.

עאידה תומא סלימאן: לכל האורחים – כנראה יש בעיה טכנית במיקרופונים פה בחדר.

עאידה תומא סלימאן: ננסה מישהו אחר.

עאידה תומא סלימאן: בינתיים, עד שיפתרו את הבעיה הטכנית, יש בידיים שלי מסמך שפורסם באתר הוועדה, של הכנסת, השפעות משבר נגיף הקורונה על התעסוקה והעסקים במגזר הערבי, שהכין מרכז המחקר והמידע של הכנסת, לחברי הכנסת איימן עודה וסונדוס סאלח.

עאידה תומא סלימאן: אני מציעה לכולם להסתכל בו.

עאידה תומא סלימאן: אולי נשמע סקירה של מרכז המחקר.

עאידה תומא סלימאן: זה מסמך מעניין שכתבתם, עד שנוכל להתחבר לעולם החיצוני.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

נועם בוטוש: שלום, אנחנו עשינו מחקר שניסה לבחון את ההשפעה של המשבר על התעסוקה והעסקים במגזר הערבי.

נועם בוטוש: ראינו, שההשפעה על התעסוקה במגזר הערבי בחודשים מרס עד אפריל, שיעור דורשי התעסוקה במגזר, מספר דורשי התעסוקה עמד על 189,000.

נועם בוטוש: זה שיעור של 18.5% מכלל דורשי התעסוקה החדשים.

נועם בוטוש: מתוכם שיעור הזכאים להבטחת הכנסת במגזר הערבי גבוה יותר מהשיעור – אחוז הבטחת ההכנסה גבוה יותר, כלומר רואים שבעלי ההכנסות הנמוכות הם יותר גבוהים בקרב המגזר הערבי.

נועם בוטוש: מי שנפגע בעיקר היו גברים צעירים, מהמשבר, באחוזים - גבוהים יותר.

עאידה תומא סלימאן: מה עם הנשים?

נועם בוטוש: היו כ-40%.

נועם בוטוש: הרוב היו גברים.

נועם בוטוש: 56% הם צעירים, עד גיל 34.

עאידה תומא סלימאן: אחוז התעסוקה בקרב נשים ערביות נמוך ביותר.

עאידה תומא סלימאן: השאלה, מה אחוז אלה שדורשות עבודה מה-38% שעבדו קודם.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

סמי אבו שחאדה: ה-189,000 אלה החדשים?

נועם בוטוש: כן, במרס-אפריל, בעקבות המשבר.

נועם בוטוש: לגבי נושא העסקים, נערך סקר בלמ"ס שבדק את ההשפעה לפי ענפים.

נועם בוטוש: בענפים בינוי ומסחר, שבהם יש אחוז גבוה של מועסקים ערבים, הם דיווחו על פגיעה בפדיון גבוהה יותר.

נועם בוטוש: בתחום המסחר יש פגיעה של 67%, בבינוי 45%.

נועם בוטוש: אלה ענפים שבהם יש גם שיעור מועסקים גבוה בקרב המגזר ערבי וגם שיעור בעלי עסקים, כלומר 57% מהעסקים במגזר הערבי הם בענפי הבינוי והמסחר.

נועם בוטוש: בנושא כלי הסיוע, כרגע בגלל שעדיין האירוע מתגלגל, עוד אין נתונים, אבל קיבלנו נתונים מהסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים שבחודשים מרס-אפריל הוי 2,400 פניות של עסקים מהמגזר הערבי לעומת 1,200 פניות מהתקופה המקבילה אשתקד, כלומר גידול של פי שניים בפניות.

נועם בוטוש: מתוכם 740 פניות היו בנושא קבלת אשראי לעסק.

נועם בוטוש: קיבלנו גם את הנתונים על ההתוואות במסגרת הקרן לערבות מדינה.

נועם בוטוש: הפילוח נעשה על הבקשות להלוואות.

נועם בוטוש: רואים שמקרב כמות הבקשות 13.3% היו בקשות של עסקים בישובים ערבים, ומתוך סכום הבקשות 10% היו של עסקים מהישובים הערבים.

נועם בוטוש: כלומר הבקשה הממוצעת נמוכה.

עאידה תומא סלימאן: ובכל זאת רובם נדחים.

עאידה תומא סלימאן: אחת התלונות המרכזיות של העסקים ושל העצמאיים זה שהם מגישים בקשות לבנקים – אני מוצפת בפניות כאלה של אנשים שפונים לבנקים, מבקשים הלוואות בערבות המדינה, ונדחים על הסף.

אוסאמה סעדי: העליתי את זה בוועדת הכספים.

נועם בוטוש: הם לא מוצאים את זה.

אוסאמה סעדי: אתה צריך לבקש מהמפקח על הבנקים, מבנק ישראל.

אוסאמה סעדי: כפי שאמרה כבוד יושבת-הראש, אנחנו מקבלים פניות.

אוסאמה סעדי: נתתי את הדוגמה של כפר קאסם, שאין אף בקשה שנענתה.

עאידה תומא סלימאן: אני יכולה לתת לך כמה כאלה.

עאידה תומא סלימאן: בתמרא פנו אליי, בג'דיידה פנו אליי.

עאידה תומא סלימאן: הם לא מאשרים.

סמי אבו שחאדה: זה מסביר למה הם לא ניגשים, כי הקולגות שלהם לא נהנים.

אוסאמה סעדי: זה גם הליך בירוקרטי, מסמכים, ומי שעבר את ההליך הזה, של הבירוקרטיה, נדחה.

עאידה תומא סלימאן: אתמול הייתי בקשר עם הלשכה של המפקחת על הבנקים, נפלו על תקופה שהיא עוזבת ונכנס מפקח חדש על הבנקים.

עאידה תומא סלימאן: לצערי הרב , אף אחד לא נתן לי נתונים.

עאידה תומא סלימאן: אני מחכה לנתונים על אישורי הלוואות כאלה, כי העצמאיים מתקשרים ואומרים: עברנו את כל התהליך.

עאידה תומא סלימאן: חלק מהם עברו את התהליך פעמיים, כי כשפתחו את קרן המענקים הזו, אמרו: תגישו בקשות.

עאידה תומא סלימאן: זה התחיל במשרד והעבירו את זה ישירות לבנקים.

עאידה תומא סלימאן: הם מילאו פעמיים את הטפסים ומקבלים כל הזמן דחיות.

ג'אבר עסאקלה: גם לפני משבר הקורונה הבנקים ממש התעמרו בעסקים בישובים הערביים בכלל, לקבל הלוואה, גם ללא ערבות מדינה.

ג'אבר עסאקלה: זה תמיד בעייתי.

ג'אבר עסאקלה: הבנקים טוענים שיכולת ההחזר של ההלוואות היא בסימן שאלה.

ג'אבר עסאקלה: דיברתי עם כמה מנהלי סניפים בישובים ערביים שאמרו לי: רק קליינטים טובים – אנחנו באים לקראתם.

ג'אבר עסאקלה: אחרים – זה בעייתי.

נועם בוטוש: לגבי זה, יש נתונים של הפיקוח על הבנקים על אשראי לפי מחוזות.

נועם בוטוש: עשינו אומדן של ממוצע אשראי לתושב.

נועם בוטוש: במחוז הצפון האשראי עומד על 74,000 ₪ לעומת מחוז תל-אביב, למשל, שזה 470,000.

נועם בוטוש: כלומר מחוז הצפון היה המחוז הכי נמוך באשראי ממוצע לתושב.

נועם בוטוש: גם מבחינת ישובים ערבים מסוימים רואים שהממוצע נמוך יותר.

עאידה תומא סלימאן: מה שקורה עם הבנקים מראה שוב שיש לקונה במדיניות עצמה ולא רק בבנקים.

עאידה תומא סלימאן: אני הייתי בקשר אתם בתחילת המשבר.

עאידה תומא סלימאן: הם אמרו: אנחנו מוציאים הוראות להקל ולהרחיב את האשראי, להוסיף לאשראי 100,000 שקל, לאפשר חריגה מהאשראי, ולאנשים פרטיים עד חריגה של 5,000 עם אותם תנאים.

עאידה תומא סלימאן: זו כנראה היתה החלטה למען יחסי הציבור של הבנקים.

עאידה תומא סלימאן: אף אחד מהבנקים בשטח לא אמר שקיבל הוראה כזו, ולהפך.

עאידה תומא סלימאן: הם המשיכו את המדיניות.

עאידה תומא סלימאן: כשמדברים על ערבות המדינה, הבנקים אומרים לנו: אבל הכסף הוא של הבנקים.

עאידה תומא סלימאן: המדינה לא שמה כסף.

עאידה תומא סלימאן: וזו הבעיה העיקרית.

עאידה תומא סלימאן: המדינה היתה צריכה להקציב תקציב, ובעצמה להוציא הלוואות, או דרך הבנקים.

עאידה תומא סלימאן: אבל הבנקים אומרים: זה הכסף שלנו.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו לוקחים ריסק מאד גדול.

עאידה תומא סלימאן: לא שאני מגנה על הבנקים במקרה הזה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שאם המדינה היתה רוצה, היתה יכולה להטיל מס על רווחים מסוימים ואז לאפשר הלוואות, אבל הכול נקבע לפי מדיניות, והמדיניות לא לוקחת בחשבון את האזרח הפשוט.

נועם בוטוש: המסקנה העיקרית – בדקנו את הנתונים ערב המשבר.

נועם בוטוש: ראינו, ששיעור ההשתתפות בכוח עבודה במגזר הערבי נמוך יותר.

נועם בוטוש: גם מי שכן מועסק, מועסק בענפים שבהם השכר הממוצע נמוך יותר.

נועם בוטוש: הכנסות של משקי בית ערבים נמוכות בכ-55% ממשק בית יהודי.

נועם בוטוש: ניתן לראות שהמגזר הערבי נכנס למשבר בפגיעות פיננסית גבוהה יותר, ולכן כנראה מושפע באופן חמור יותר.

נועם בוטוש: תודה.

עאידה תומא סלימאן: תודה לך.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שהמסמך הרבה יותר גדול, ויש בו נתונים מאד חשובים.

עאידה תומא סלימאן: אני מציעה לכולם, להשתמש בו.

עאידה תומא סלימאן: ניתן ללמוד ממנו הרבה.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לחזור למר איימן סייף ואחר כך ד"ר נסין חדאד חאג' יחיא – שניכם פיתחתם את הנייר הזה – השלכות משבר הקורונה על השכירים והעצמאיים בחברה הערבית.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

איימן סייף: בוקר טוב.

איימן סייף: קודם כל, ברכות על היוזמה ועל הדיון החשוב הזה.

איימן סייף: אני רוצה לדבר על ארבעה דברים בקצרה.

איימן סייף: ראשית, שמונה ימים שביתה ברשויות הערביות המקומיות ושום אייטם בתקשורת העברית.

איימן סייף: לצערי הרב, המשא ומתן תקוע בין הממשלה לבין ועד ראשי הרשויות.

איימן סייף: יש ללחוץ כמה שאפשר כדי שהרשויות המקומיות הערביות, שנמצאות במצוקה כלכלית בגלל הירידה בהכנסות מארנונה, בעיקר ממגורים, שחייבים לקבל את הפתרון, כפי ששאר המשק ושאר ענפי המשק קיבלו סיוע מהמדינה ביד רחבה מאד.

איימן סייף: מגיע גם לרשויות הערביות לקבל.

איימן סייף: עשינו מיפוי דרך חדר המצב שהקמנו בשפרעם עם ועד ראשי הרשויות וממש עברנו אגף רווחה בכל הרשויות הערביות.

איימן סייף: לצערי הרב היה שם גידול של כמעט 30% - לאגפי הרווחה ברשויות המקומיות, משפחות שנכנסו למעגל האבטלה.

איימן סייף: אין להן הכנסה והן צריכות סיוע תקציבי.

איימן סייף: לשמחתי, הצלחנו, ועד ראשי הרשויות יחד עם משרד הפנים וגורמים אחרים, להביא 30 מיליון שקל לסייע ל-30,000 משפחות ערביות במהלך משבר הקורונה, אבל זה כסף קטן, והן צריכות הרבה יותר.

איימן סייף: הנושא השני – התעסוקה.

איימן סייף: נועם דיבר על השלכות משבר הקורונה על התעסוקה בחברה הערבית.

איימן סייף: בגדול, אנחנו 14% מהמועסקים במדינת ישראל.

איימן סייף: אחוז דורשי העבודה מגיע לכ-18% כפי שנועם ציין.

איימן סייף: הבעיה היותר גדולה – חלקים גדולים ממי שנכנסים למעגל האבטלה לא זכאי לקבל את דמי האבטלה משתי סיבות: אחת, יש קבוצות גדולות מתחת לגיל 20 והן לא זכאיות לפי החוק לדמי אבטלה, ויש קבוצות של עובדים בעבודות מזדמנות, ולכן הם לא עומדים בתנאי הסף לקבלת תנאי אבטלה.

איימן סייף: לכן המצוקה של האנשים האלה הרבה יותר גדולה ומשמעותית.

איימן סייף: אנחנו הראשונים שנכנסנו למעגל האבטלה, וכנראה שנהיה האחרונים לחזור אליו.

איימן סייף: לכן אני בטוח שמשרד הכלכלה ומשרד העבודה והרווחה נמצאים בשיח הזה.

איימן סייף: חייבים לגבש תוכניות.

איימן סייף: יש המלצות, איך להחזיר את הצעירים והצעירות, את האוכלוסייה הערבית לשוק העבודה.

איימן סייף: חייבים לבוא עם כלים מיוחדים וייעודיים כדי לעשות זאת.

איימן סייף: לגבי המגזר העסקי – הסברתם את זה.

איימן סייף: אני מוסיף, שיש נתון שקיבלנו אותו:

איימן סייף: אחוז האישורים מהבקשות שהוגשו בחברה הערבית מגיע לכ-4%.

איימן סייף: כלומר מדובר באחוזים מאד נמוכים של אישורי בקשות לעסקים שניגשים להלוואות בערבות מדינה.

איימן סייף: כן גם כאן יש לתת טיפול מיוחדים לעסקים בבעלות ערבית.

איימן סייף: אחרי מה שאמרנו, מי שנכנס לנישה הזו זה ארגוני הפשע ומשפחות הפשע שמציפות את הישובים הערביים – כסף שחור והלוואות רצחניות.

איימן סייף: זה הולך ומתעצם.

איימן סייף: לכן חשוב לשים את זה על השולחן.

איימן סייף: לסיכום, חייבים בכל התחומים האלה שיהיו לנו תוכניות ייעודיות מתוקצבות עם משרדי הממשלה כדי לעזור לחברה הערבית לחזור לשגרה.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: חבר הכנסת ג'אבר עסקאלה, בבקשה.

ג'אבר עסאקלה: שלום, איימן.

ג'אבר עסאקלה: התייחסת לשביתה של הרשויות המקומיות הערביות.

ג'אבר עסאקלה: כדאי לציין שגם הרשויות הערביות הדרוזיות נמצאות בשביתה מאותו זמן, והסוגיה שם אף יותר קשה – לא רק שלא קיבלו פיצוי על אובדן הכנסות מארנונה ביתית אלא גם אין להן תוכנית חומש.

ג'אבר עסאקלה: תוכנית החומש שלהם הסתיימה בדצמבר שנה שעברה, היו להם הבטחות לקבל כ-202 מיליון שקל כסכום ביניים עד שתהיה תוכנית חדשה.

ג'אבר עסאקלה: לא קיבלו כלום, ועד היום הם שובתים.

ג'אבר עסאקלה: משרדי הממשלה מתעלמים מהם התעלמות מוחלטת.

ג'אבר עסאקלה: לכן גם הנושא הזה צריך להיות באג'נדה של כולנו, גם כחברי כנסת וגם כמשרדי ממשלה.

ג'אבר עסאקלה: תודה.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

אוסאמה סעדי: איימן, אני רואה במחקר שקיבלנו ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, יש פה פגיעה בפדיון העסקים בחודש אפריל.

אוסאמה סעדי: אני מסתכל על המסחר הקמעוני.

אוסאמה סעדי: הפגיעה שם היא 67%.

אוסאמה סעדי: חלק גדול מזה, בגלל הסגירה שהיתה בישובים הערביים.

אוסאמה סעדי: היינו בקשר וכולנו לחצנו לשנות את שעות הסגירה.

אוסאמה סעדי: לפחות עכשיו יש שוויון בין הישובים הערביים לישובים היהודים, אבל אני שואל על מה שמתוכנן בחג עיד אל-פיטר.

אוסאמה סעדי: השמועות שעומדים לעשות סגר שלושה, ארבעה ימים אז – זו מכה קשה לכל העסקים הללו.

אוסאמה סעדי: האם מתחילים, ואתה בכובע השני שלך כיועץ של שר הפנים, מה הכיוון בעניין הזה של חופשת עיד אל-פיטר?

איימן סייף: חד-משמעית, אני בעד הקלות ולאפשר לעסקים לפתוח.

איימן סייף: לא ייתכן שאנחנו מחזירים את העסקים באוכלוסייה היהודית לשגרה – הקניונים וכו' - ואצלנו לא.

איימן סייף: אנסה לשכנע את משרד הפנים ואת שר הפנים בעמדה הזו.

איימן סייף: יש דיונים בעיקר במל"ל עם כל משרדי הממשלה.

איימן סייף: בדיון האחרון שהיה לנו, לצערי הרב, העמדה של המשטרה, של משרד המשפטים ומשרד הבריאות לא להקל.

איימן סייף: העמדה של משרדי הממשלה היתה לא להקל, ואני שמח שהצלחנו לשכנע את משרדי הממשלה.

איימן סייף: אני יודע שגם אתם, חברי הכנסת, עשיתם עבודה מבורכת בנושא, והעסקים פותחים.

איימן סייף: היום גם נסתכל על העסקים בחברה הערבית - גם אחרי השעה 19:30 אתה לא רואה התקהלויות.

איימן סייף: לכן גם במהלך החג צריך לאפשר לעסקים לפתוח, לתת להם אוויר לנשימה ולא חלילה להדק את החגורה עליהם.

איימן סייף: זו העמדה שאנסה לקדם.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה שנעלה על הקו את ד"ר נסרין חאג' יחיא.

עאידה תומא סלימאן: לפני שנעבור – יש להזכיר שהרשויות המקומיות הערביות, ששובתות היום, כי הם מרגישים שאוטוטו הם עלולים לקרוס, יש להזכיר שהם המעסיק הכי גדול בחברה שלנו.

עאידה תומא סלימאן: אם תהיה קריסה כזו, יש לטפל בבעיות יותר קשות בעניין התעסוקה אחר כך.

עאידה תומא סלימאן: כנראה זה לא מעניין בתקופה הזו את הממשלה.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

נסרין חדאד חאג' יחיא: בוקר טוב.

נסרין חדאד חאג' יחיא: אצלול ישירות לנתונים.

נסרין חדאד חאג' יחיא: כפי שציינת, היכולת של קבוצות אוכלוסייה בישראל להתמודד עם השלכות משבר הקורונה, תלויות במצבן טרום המשבר.

נסרין חדאד חאג' יחיא: שיעורי העוני בחברה הערבית מאד גבוהים, ומגיעים לכמעט 50% בקרב כלל האוכלוסייה הערבית, אבל חשוב לשים דגש על שתי אוכלוסיות שלא הזכרנו אותן בדיון עד עכשיו, וזה התושבים הערבים שחיים בירושלים, הערבים.

נסרין חדאד חאג' יחיא: הנתון שם – כמעט 70% למשפחות ערביות שחיות מתחת לקו העוני.

נסרין חדאד חאג' יחיא: כנ"ל לגבי הנגב, שיעורי העוני שמטפסים לכ-70%.

נסרין חדאד חאג' יחיא: בנייר שהפצנו לחברי הוועדה המשפחות ניתן לראות שהמיעוט הערבי מרוכז בענפי תעסוקה שבהם גם השכר נמוך, ובענפים שנפגעו קשות ממשבר הקורונה.

נסרין חדאד חאג' יחיא: מנגד יש ייצוג חסר לאוכלוסייה הערבית בענפים עתירי ידע והכנסה – למשל, מידע, תקשורת, שירותים פיננסיים.

נסרין חדאד חאג' יחיא: שם לאוכלוסייה הערבית יש ייצוג חסר בולט.

נסרין חדאד חאג' יחיא: זה בהכרח אמר שכשהמעסיקים מציעים לעבוד מהבית, האופציה הזו כמעט לא אפשרית לערבים.

נסרין חדאד חאג' יחיא: עוד נקודה שהתייחסנו אליה בדוח – הפער הדיגיטלי.

נסרין חדאד חאג' יחיא: הוא רב ממדי ובא לידי ביטוי במספר אופנים.

נסרין חדאד חאג' יחיא: אתייחס לשניים מהם מפאת קוצר הזמן.

נסרין חדאד חאג' יחיא: הביטוי הראשון – הנגישות, רוחב הפס, תשתיות תקשורת בישובים הערבים ורמת האוריינות הדיגיטלית.

נסרין חדאד חאג' יחיא: כולנו מודעים לכך, שהיא מאד נמוכה בקרב האוכלוסייה הערבית בהשוואה לאוכלוסייה הכללית, וכמובן שחשוב לומר, שדווקא בתקופה הזו, שיש בה ריחוק חברתי, הפער הזה מורגש ביתר שאת.

נסרין חדאד חאג' יחיא: לנגישות הנמוכה לתשתיות אינטרנט יש השפעות מרחיקות לכת על שוק העבודה במיוחד בתקופה הזו.

נסרין חדאד חאג' יחיא: אני וגל יעקובי ממשרד העבודה גיבשנו נייר עמדה לישראל דיגיטלית, גוף שאמור להוביל מהלך ושינוי משמעותי בנושא הזה.

נסרין חדאד חאג' יחיא: אני מציעה לתת לגל להרחיב על הנייר שגיבשנו.

נסרין חדאד חאג' יחיא: אני רוצה לדבר על העסקים הקטנים והבינוניים בחברה הערבית.

נסרין חדאד חאג' יחיא: לא עשיתי מחקר עומק.

נסרין חדאד חאג' יחיא: לא היה יותר מדי זמן לעשות ניתוחים, וגם המדינה לא נדיבה במידע.

נסרין חדאד חאג' יחיא: הגשנו הרבה בקשות חופש מידע, ונענינו בשלילה לצערי, או טרם קיבלנו תשובות, אבל חשוב לי לציין שניהלתי עשרות אם לא מאות שיחות גם עם בעלי העסקים בחברה הערבית, גם עם רואי חשבון וגם עם מנהלי סניף מעוף.

נסרין חדאד חאג' יחיא: אנחנו לפני קטסטרופה אמיתית – אני אומרת בבטחה.

נסרין חדאד חאג' יחיא: רק בשבוע הראשון למשבר השוק האפור חילק 120 מיליון שקל – שמעתי את הנתון הזה מיותר מאדם אחד.

נסרין חדאד חאג' יחיא: קשה לאמוד את הסכומים שהשוק האפור מכר לבעלי עסקים בתקופה הזו, אבל אני בטוחה שבעוד כחצי שנה, כשנתחיל לראות את מקרי האלימות עקב אי-פירעון האשראי, נוכל לראות את ממדי האסון, ואני צופה אסון שיהיה פה אסון מבחינת פשיעה ואלימות.

נסרין חדאד חאג' יחיא: פירטנו שורת המלצות, אבל אתייחס לשתיים.

נסרין חדאד חאג' יחיא: לפני ההמלצות – עשינו סקר במכון, ונראה שחלק לא מבוטל מהאוכלוסייה הערבית מרגיש שהעתיד הכלכלי והתעסוקתי שלו נמצא באי-ודאות גבוה הרבה יותר מאשר באוכלוסייה היהודית.

נסרין חדאד חאג' יחיא: לכן אני חושבת, שצריך פה לחדד למדינה עד כמה המענה שצריך להינתן לאוכלוסייה הערבית, יצטרך להיות מותאם, מהיר וחד-משמעי.

נסרין חדאד חאג' יחיא: אחרת כל המאמצים שהושקעו בעשור האחרון יירדו לטמיון – 992 ועוד החלטות ממשלה.

נסרין חדאד חאג' יחיא: ההמלצות, בקצרה: הראשונה היא בנוגע לאוכלוסיית השכירים.

נסרין חדאד חאג' יחיא: כדי לשמור אות האוכלוסייה החלשה ביותר בשוק העבודה או להחזיר מספר גדול ככל הניתן, מהר ככל הניתן, מחל"ת, אנו מציעים שהמדינה תצפה לתקופה מוגדרת – 75% משכר העובדים, בשכר נמוך, זה ענפים שנפגעו קשה.

נסרין חדאד חאג' יחיא: במשבר של 2008 בקבוצות אוכלוסייה שהמדינה לא נתנה להם מענה, הם התקשו לחזור לשוק העבודה.

נסרין חדאד חאג' יחיא: לכן דווקא המוחלשים ביותר והאוכלוסיות השקופות, הן אלה שיש לעשות מעשה אתם ולתת להם מענה משמעותי.

נסרין חדאד חאג' יחיא: ההמלצה השנייה נוגעת לעסקים הקטנים.

נסרין חדאד חאג' יחיא: נכון שהמדינה פה הקצתה הרבה משאבים לעסקים.

נסרין חדאד חאג' יחיא: אני לא חושבת שהם היו במידה מספקת, אבל נעשה.

נסרין חדאד חאג' יחיא: אני בעד להתאים קרן חירום לאומית לעסקים בחברה הערבית, כזו שמכירה בייחודיות ובמציאות המורכבת שהעסקים הקטנים בחברה הערבית מתמודדים אתם.

נסרין חדאד חאג' יחיא: אני חושבת שאם לא נעצור את הקטסטרופה הזו, של השוק האפור, והמדינה לא תכניס לוואקום הזה, זה יעלה לנו פי כמה עוד שנה וחצי שנה.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: נתת לנו מידע מאד חשוב.

עאידה תומא סלימאן: גם הנייר שכתבתם, את ואיימן סייף, כולל מידע מאד מקיף.

עאידה תומא סלימאן: ההמלצה הראשונה בעניין השכר היא תואמת להמלצות והתוכניות שהוגשו בעניין התעסוקה באופן כללי במדינה בדיון שקיימתי לפני כמה ימים, בתחילת השבוע, שכל הכלכלנים וכל מי שעוסק בתחום הזה חושב שמבלי שהמדינה תלך לכיוון סבסוד, חלק מהעלויות של שכר של אנשים, יתקשו המעסיקים לקלוט את כל אלה שנפלטו לחל"תים, וייתכן שימשיכו לאבטלה.

עאידה תומא סלימאן: חבר הכנסת עופר כסף.

עופר כסיף: רציתי להתייחס למסמך שהוציא המשרד לשוויון חברתי.

עופר כסיף: הוא מסמך מאד חשוב, ועבר גם למועצה לביטחון לאומי, וחושף את המחדלים הרבים שנעשו בכל הקשור לציבור הערבי ולרשויות המקומיות הערביות.

עופר כסיף: למשל, מתייחסים בו למחדלי הסברה, למחדלים בהנגשת מידע, היעדר תרגום לערבית, הקצאת משאבים סופר לקויה.

עאידה תומא סלימאן: החשיבות שלו שהיא בזה שכל מה שהתלוננו עליו כל הזמן, קיבל גושפנקא ממשרד ממשלתי.

עאידה תומא סלימאן: לצערי הרב, באיחור רב.

עאידה תומא סלימאן: הם היו צריכים לפעול ולא לתעד.

עופר כסיף: יותר מזה – המסמך הזה, שכאמור הוגש למועצה לביטחון לאומי, הוא קורא לגבש תוכנית סיוע ייחודית לרשויות הערביות.

עופר כסיף: משרד ממשלתי שמגבה את הרשויות השובתות.

ג'אבר עסאקלה: אלה קורבנות של משרד האוצר.

עופר כסיף: את זה אנחנו רואים בוועדת הכספים יום-יום, שעה-שעה.

עופר כסיף: זה חשוב, שמשרד ממשלתי אומר, שהרשויות צודקות.

עופר כסיף: המשרד אומר במפורש, שהרשויות השובתות צודקות.

עופר כסיף: יש פה גיבוי של המשרד למה שאנחנו והרשויות, ואפילו יש פה שבח לרשויות המקומיות, כי מה שהמסמך אומר – הוא מדבר על עלייה באבטלה, עוני, סכנת האלימות, השוק האפור.

עופר כסיף: הוא מצר על כך ואומר: המשבר הצריך התערבות ממשלתית בתחום הרווחה בחלוקת סלי מזון מלכתחילה, שלא ניתנו.

עופר כסיף: עלייה בדורשי עבודה מ-25,000 ל-175,000 בפרק זמן כל כך קצר, והממשלה לא עשתה כלום.

עופר כסיף: הרשויות המקומיות כאמור זוכות לשבח במסמך הזה בהתנהלות שלהן.

עופר כסיף: הן התנהלו אל מול ממשלה אטומה, שעשתה יותר נזק מזה שעשתה המגפה.

עופר כסיף: ולא פלא שהרשויות שובתות, והגיע הזמן שהממשלה תתעורר ותמלא חובתה כלפי האזרחים.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: חבר הכנסת סמי אבו שחאדה.

סמי אבו שחאדה: בוקר טוב.

סמי אבו שחאדה: אני רוצה לדבר על שני ענפים מאד חשובים.

סמי אבו שחאדה: חלק גדול מהמועסקים אצלנו בחברה הערבית – מסעדנות, ובמקום כמו נצרת גם מלונאות, אלה ענפים שנסגרו לגמרי.

סמי אבו שחאדה: הם מעסיקים המון אנשים.

סמי אבו שחאדה: גם אין צפי מה אמור להיות שם.

סמי אבו שחאדה: למדינה היה חשוב, למשל, התיירות בטבריה ובאילת, ועל זה נעשו מספר דיונים בוועדת הכספים, איפה שאני גם יושב.

סמי אבו שחאדה: על התיירות בנצרת לא נאמר כלום.

סמי אבו שחאדה: על כל העסקים האלה של המסעדנות בכלל ברמה הארצית, גם בקרב החברה הערבית והחברה היהודית, אנשים עדיין בלי אופק.

סמי אבו שחאדה: הם לא יודעים מתי יתחילו לצאת מהמשבר.

סמי אבו שחאדה: צריך יחס מיוחד לשני הענפים האלה.

סמי אבו שחאדה: אין פה הרבה ברירות.

סמי אבו שחאדה: לא יספיקו הלוואות.

סמי אבו שחאדה: האנשים האלה ממילא לא מרוויחים כמו בהיי טק.

סמי אבו שחאדה: המדינה תצטרך לתת תמיכה גדולה כדי להציל את עשרות-אלפי העובדים בחברה הערבית.

סמי אבו שחאדה: אני מניח שיש הרבה יותר במספרים בענף בתי הקפה והמסעדנות ברמה הארצית מאשר עשרות אלפים.

סמי אבו שחאדה: אני מניח שזה הרבה יותר גדול מזה.

סמי אבו שחאדה: אלה ענפים חשובים, שצריכים לקבל יחס מיוחד כדי שיוכלו להתחיל לחשוב על העתיד.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

סעיד אלחרומי: (אומר משפט בערבית).

סעיד אלחרומי: האוכלוסייה הערבית, עיקר הכלכלה שלה הוא בעסקים קטנים.

סעיד אלחרומי: זה המנוע הכלכלי של האוכלוסייה הערבית.

סעיד אלחרומי: לכן הפגיעה קשה ביותר באוכלוסייה הזו.

סעיד אלחרומי: אין מפעלים גדולים, אין חברות כפי שיש במגזר היהודי.

סעיד אלחרומי: לכן שם מתרכז רוב הפגיעה באוכלוסייה הערבית, בישובים הערביים, וכולנו מכירים את זה.

סעיד אלחרומי: בנוסף , המשבר הזה הגיע בתחילת חודש הרמדאן ובהכנות אליו.

סעיד אלחרומי: ידוע, שרוב העסקים הערביים, המחזור שלהם בחודש הרמדאן ובהכנות אליו הוא כפול או פי שלושה מהמחזור בשאר החודשים.

סעיד אלחרומי: רוב העבודה שלהם – יש עסקים שהתעסוקה שלהם בעיקר בחודש הרמדאן.

סעיד אלחרומי: לכן הפגיעה בהם היא פי כמה מאשר שאר המקומות.

סעיד אלחרומי: לזה, איימן ושאר החברים, יש להתייחס לזה, ולא להתחשבן.

סעיד אלחרומי: כשמתחשבנים עם העסקים הקטנים לגבי דוחות של 2018, יש להתחשב במרווח הזמן שאנחנו מדברים עליו, חודש הרמדאן, שיש פיק בגרף בהכנסות של עסקים דווקא בחודש הזה.

סעיד אלחרומי: שנית - ופה אני מצטרף לחברים בקשר לרשויות המקומיות – העוול נגרם פעמיים.

סעיד אלחרומי: דיברנו על זה בוועדות השונות, גם במליאה.

סעיד אלחרומי: הן מחוסרות הכנסות עצמיות, בעיקר אזורי תעשייה ואזורי מסחר.

סעיד אלחרומי: זה כמדיניות של הממשלה, ובנוסף, מודל הפיצוי נקבע לפי ההכנסות מארנונת עסקים.

סעיד אלחרומי: לכן הפגיעה היא פעמיים.

סמי אבו שחאדה: גם מה שנורא ברשויות המקומיות – שמשרד הפנים אומר להם: אתם צודקים, מסכימים אתכם, המועצה הלאומית- -

עאידה תומא סלימאן: בואו נשמע מהאוצר.

עאידה תומא סלימאן: הוא אתנו.

סעיד אלחרומי: לכן הנושא הזה מאד כואב – גם בחוק הראשון, חוק הניקיון, שיש רשויות שקיבלו אלף שקל, וגם בפיצוי.

עאידה תומא סלימאן: אלף שקל זה עבור ניקיון המצפון – הנה, נתנו לכם.

סעיד אלחרומי: הסיפור החמור קרה בכפרים הלא מוכרים.

סעיד אלחרומי: זה מחצית אוכלוסיית הנגב.

סעיד אלחרומי: שם, כשהתחיל ההסגר, אנשים היו חסרי כל.

סעיד אלחרומי: אין בתי מרקחת, כי הממשלה לא מאפשרת לפתוח בתי מרקחת במוסדות כאלה בכפרים הלא מוכרים, גם אין עסקים וסופרמרקטים, כי הממשלה לא מאפשרת, אבל כשמשפחה יוצאת לקנות בשגב שלום או ברהט, מקבלת דוח.

סעיד אלחרומי: לכן נוצר מצב- -

עאידה תומא סלימאן: ואין שירותי רווחה ברוב- - -

סעיד אלחרומי: כלום.

סעיד אלחרומי: תישארו בכפרים שלכם, כ-120,000 תושבים, תסתדרו עם מה שיש לכם.

סעיד אלחרומי: העליתי את זה יותר מפעם, גם עם המשטרה.

סעיד אלחרומי: צריכה להיות אמירה של הוועדה בנושא, שהדוחות האלה, שהתקבלו לתושבי הכפרים הלא מוכרים, לבטל.

סעיד אלחרומי: הסוגיה השנייה היתה בנושא התחבורה הציבורית.

סעיד אלחרומי: ודאי גם בכפרים הלא מוכרים, מחסור בתחבורה.

סעיד אלחרומי: אנשים לא הצליחו – אם אין למישהו רכב פרטי, הוא לא יכול להגיע.

סעיד אלחרומי: אם רוצה בית חולים או בית מרחקת, הוא צריך לקוות שמישהו ייקח אותו לשם.

סעיד אלחרומי: בשאר הדברים אני מצטרף לחבריי ולהמלצת נסרין, שיש להקים קרן ייחודית לחברה הערבית.

סעיד אלחרומי: לגבי החינוך, האוכלוסייה הערבית – ואני מתייחס לנגב – הפסידו חודשיים מלאים של לימוד.

סעיד אלחרומי: לכן, בהסכם או בהידברות עם המורים, גם אם צריך לפצות את המורים ולשלם יותר, אבל יש להחזיר את ימי הלימודים האלה ולא להסתפק בתשעה ימי לימוד ביולי.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה את מר איתי טמקין.

עאידה תומא סלימאן: איפה אנחנו עומדים בעניין שביתת הרשויות המקומיות הערביות?

עאידה תומא סלימאן: מה עמדת האוצר בעניין הזה?

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

איתי טמקין: בוקר טוב, גברתי יושבת-ראש הוועדה.

איתי טמקין: אני מבקש להסביר במשך שתיים-שלוש דקות את כל המטריה של השלטון המקומי ובפרט השלטון המקומי הערבי.

איתי טמקין: הרשויות מקומיות נשענות על שלושה מקורות הכנסה מרכזיים: הראשון הוא ארנונה של עסקים, שני – ארנונה של מגורים, ושלישי – העברות ממשלה.

איתי טמקין: רשויות חזקות נשענות בעיקר על עסקים ומגורים, וחלשות נשענות בעיקר על העברות ממשלה.

איתי טמקין: לצערנו בשלטון המקומי יש אי-שוויון גדול מאד, שכל הרשויות הערביות כמעט נמצאות בצד הלא נכון של האי-שוויון, ולכן הן לא נהנות מארנונת מגורים, לא נהנות מארנונת עסקים, ונשענות כמעט רק על העברות ממשלה.

איתי טמקין: זה מה שמאפיין רשויות חלשות בלי קשר למשבר הקורונה.

איתי טמקין: דווקא במצב הקורונה, מבחינת היקפים, הפגיעה הכי גדולה היא בארנונת מגורים וארנונת עסקים, שמראש לרשויות ערביות כפרופורציה מהתקציב יש פחות מהמקורות האלה.

איתי טמקין: אלה רשויות שנהנות בעיקר ממענקי איזון והעברות ממשלתיות, אבל מבחינת השפעת משבר הקורונה, אלה רשויות שמשבר הקורונה פוגע להן במקורות באופן מופחת לעומת רשויות אחרות.

איתי טמקין: מה כן – מצד שני, אלה רשויות שכל תזוזה בהכנסות שלהן היא משמעותית.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שאנחנו – חשבתי שתגיד לי משהו שלא ידעתי עד כה בעניין הרשויות המקומית כי זה לא התחום שלי.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו מבינים את הבסיס, ויודעים שהרשויות המקומיות הערביות נפגעו בעיקר מהנושא של ארנונה ביתית, ואתם יודעים שהמצב הסוצי אקונומי באופן כללי באוכלוסייה הערבית אינו טוב.

עאידה תומא סלימאן: בוא נדבר דוגרי.

עאידה תומא סלימאן: יש לכם רשויות מקומיות ערביות בשביתה.

עאידה תומא סלימאן: המצב הכלכלי הרווחתי של הציבור הערבי ירד בצל הקורונה.

עאידה תומא סלימאן: מה עמדתכם?

עאידה תומא סלימאן: מה אתם הולכים לעשות כדי שמקום התעסוקה הגדול ביותר באוכלוסייה הערבית, ושאמור לתת את השירותים, לא יתמוטט לנו מול העיניים?

איתי טמקין: אם מסתכלים על פגיעה מארנונת מגורים - יש רשות שנפגעו גם בארנונת מגורים הרבה יותר מהרשויות הערביות.

עאידה תומא סלימאן: אל תסביר לי עכשיו כאילו מסכנים, יש כאלה שנפגעו.

עאידה תומא סלימאן: אלה שנפגעו, קיבלו.

עאידה תומא סלימאן: היה חוק שלם, שניתן להם תקציב, והועבר בכנסת כדי שיקבלו תקציב לאלה שנפגעו מביטול הארנונה העסקית.

עאידה תומא סלימאן: אם אתה אומר שמה שנפגעו בו הרשויות המקומיות הערביות מזערי לעומת האחרים ולכן לא מגיע להם פיצוי - תגיד.

איתי טמקין: זה לא מה שאני אומר.

איתי טמקין: אני מבקש דקה וחצי, לדבר רצוף.

עאידה תומא סלימאן: אבל תדבר בעניין העמדה שלכם.

עאידה תומא סלימאן: אל תסביר לי מטריה.

איתי טמקין: חשוב לי להבהיר שתי נקודות כדי להגיע לעמדה.

איתי טמקין: הבעיה הקשה ברשויות הערביות זה לא ההיקף של הפגיעה אלא נקודת הבסיס.

איתי טמקין: הנה אני מגיע לעמדה שלנו – הרשויות הערביות, כל פגיעה בהכנסות שלהן – ובאופן כללי כל רשויות – כל תזוזה קטנה בהכנסות שלהם היא דרמטית במונחי הרשות.

איתי טמקין: אין לרשויות האלה יכולת לצמצם הוצאות כי כל ההוצאות שלהן בדרך בכלל קשיחות.

איתי טמקין: אין שם דברים דרמטיים שאפשר לשנות.

איתי טמקין: לכן אנחנו מבינים במשרד האוצר שיהיה צורך לתת תקציב סיוע נוסף, לרשויות חלשות באופן כללי.

איתי טמקין: אנחנו נמצאים בימים אלה בשיח בנושא הזה עם משרד הפנים, עם פורום ראשי הרשויות הערביות.

איתי טמקין: לא נוכל לענות לכל הדרישות, אבל היקף בפיצוי מסוים יהיה לרשויות החלשות ביותר, שאצלן הפגיעה בהכנסות היא משהו שהם לא יודעים להתמודד אתו.

איתי טמקין: אני לא יודע להתחייב להיקפים של הפתרון הזה שיינתן, אבל יהיה פתרון מסוים – אני אומר זאת בוודאות.

אוסאמה סעדי: אישרת שכל המועצות הערבית הן חלשות.

אוסאמה סעדי: אני מפנה אותך למחקר של הממ"מ, שאומר ששיעור הרשויות המקומיות בחברה הערבית באשכולות 1 עד 4 עומד על 92%, לעומת שיעור של 16%.

אוסאמה סעדי: אנחנו יודעים שנקודת המוצא לא מאוזנת ושאנחנו בגירעון תמידי.

אוסאמה סעדי: אין ארנונה לעסקים, פגיעה קשה לארנונה בבתים.

אוסאמה סעדי: אנחנו חיים רק ממענקי איזון והעברות ממשלתיות.

אוסאמה סעדי: גם הן פחותות.

אוסאמה סעדי: לכן אנחנו שואלים – שמונה ימי שביתה, כל המועצות שובתות, ואתה אומר שאנחנו לא יכולים.

אוסאמה סעדי: אישרנו 80 מיליארד שקל תקציב קורונה.

עאידה תומא סלימאן: שהוציאו ממנו 20 מיליארד.

אוסאמה סעדי: אתם עכשיו מביאים עוד כמה ימים 14 מיליארד.

אוסאמה סעדי: אנחנו מדברים על 70 מיליון שקל לשלושה חודשים, 200 מיליון שקל.

אוסאמה סעדי: על מה אנחנו מדברים?

אוסאמה סעדי: אתם רוצים שנצא לרחובות ונתחיל לסגור כבישים עד שתענו?

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

ג'אבר עסאקלה: אתייחס רק לעניין בתחום אחריותך.

ג'אבר עסאקלה: אגב, כל העניין של חלוקת הארנונה מבנייני ממשלה ובאזורי תעשייה ומסחר יושבת עכשיו במשרד האוצר.

ג'אבר עסאקלה: כל נושא התכנון יושב במשרד האוצר.

ג'אבר עסאקלה: ארבע שנים אצלכם.

ג'אבר עסאקלה: אני שמח שאתה ער למקור הבעיה, אבל מה אתם עושים כמשרד האוצר?

ג'אבר עסאקלה: ארבע שנים התכנון ישב אצלכם ולא מועצה אחת הצליחה לקבל ארנונה לאזור התעשייה או בענייני ממשלה.

ג'אבר עסאקלה: על הקרקעות של הישובים הערביים, עליהם יושבים בתי סוהר וכו'.

ג'אבר עסאקלה: ולידם ממש יושבים אזורי תעשייה ומסחר, מחנות צבאיים, בתי סוהר.

ג'אבר עסאקלה: הארנונות שלהם הולכים ביודעין ובמתוכנן למועצות אזוריות יהודיות בקרבת מקום או בסביבה שלהם.

ג'אבר עסאקלה: את זה, אם רוצים לפתור את הבעיה, רוצים 210,000 שקל עכשיו במצב החירום, אבל אם אתם משרד האוצר רוצים לפתור את הבעיה, הסיפור מתחיל בצדק חלוקתי של משאבי המדינה בין ישובים צמודים, יהודים וערבים, וזה לא קרה, גם לא בתקופה שלכם.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שההתייחסות היא יותר עמוקה לבעיה מאיך התחילה.

עאידה תומא סלימאן: אני אוהבת שהאוצר מסביר את המציאות אך לא מסביר, מה יצר את המציאות הזו.

עאידה תומא סלימאן: בעצם, זה מה שעשית, חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה, תיארת איך המציאות הזאת, שבונים עליה, נוצרה, והיא לא נוצרה סתם, ולא נוצרה בגלל שככה אלוהים רצה.

ג'אבר עסאקלה: רק במע'אר יושבים על אדמות מע'אר ההיסטוריות.

ג'אבר עסאקלה: שני בתי סוהר ומחנה צבאי, ועובר המוביל הארצי, וכל הארנונות הולכות למועצה אזורית מרום הגליל.

ג'אבר עסאקלה: זה לא הוגן וזה לא נוצר אתמול ולא בגלל הקורונה אלא בגלל מדיניות.

עאידה תומא סלימאן: אפשר להתרחב ואפשר לדבר על הבעיות, אבל אני בטוחה שאיתי לא ייתן לי תשובה על המדיניות, אבל איתי כן יכול לתת לי תשובה על הלו"ז שהם מתכננים, כי כל עוד השביתה הזו מתמשכת, יש אזרחים שלא מקבלים מענים.

עאידה תומא סלימאן: מבחינתי, האשה שצריכה לפנות היום על אלימות שקורית נגדה בבית, העובדת הסוציאלית בשביתה.

עאידה תומא סלימאן: הנוער שצריך לקבל שירותים, והזקן שנמצא בבית שלו, הם לא מקבלים כי יש שביתה.

עאידה תומא סלימאן: פינוי האשפה בזמן תחלואה גבוהה ובעיות היגיינה לא קורית בגלל השביתה.

עאידה תומא סלימאן: אז איך אתם הולכים לפתור?

עאידה תומא סלימאן: תן לי לו"ז.

עאידה תומא סלימאן: אני ידעתי שאתם במשא ומתן אתם, ואני יודעת שתצטרכו לפתור את הבעיה, אבל אני יודעת איך מושכים את הפתרונות האלה באוצר עד הרגע האחרון.

עאידה תומא סלימאן: המצב לפני פיצוץ.

עאידה תומא סלימאן: אנשים ייצאו לרחובות, ולא אכפת לאף אחד מהסגר הזה.

איתי טמקין: כפי שהזכרתם, בוועדה בוצע תיקון ראשון יסוד לחוק יסוד ב-80 מיליארד שקל, והממשלה מתכוונת להביא עוד תיקון לחוק יסוד.

איתי טמקין: הממשלה רצתה להביא אותו כבר השבוע לכנסת, אבל בעקבות אילוצים משפטיים הדיון נדחה לממשלה החדשה, והוא צפוי להתקיים בשבוע הבא בממשלה.

איתי טמקין: כחלק מאותו תיקון נוסף לחוק יסוד – אני עוד לא יודע להגיד סכום; אתם זרקתם סכומים לאוויר - נמצה את הדיון עם הרשויות הערביות.

איתי טמקין: אני מקווה שחלק מאותו תיקון לחוק יסוד יכלול גם רובד של סיוע לרשויות חלשות.

ג'אבר עסאקלה: ארנונה למגורים בא בחשבון בחוק החדש או בהצעה?

איתי טמקין: הממשלה צריכה להחליט באישור הכנסת בכמה כנסת היא מפצה את הרשויות החלשות.

איתי טמקין: אני לא חושב שהפרמטר הנכון לחלוקה הוא ארנונת מגורים, כי אם כך יהיה, הרשויות הערביות שוב לא יקבלו סכום ניכר מהכסף.

עאידה תומא סלימאן: לא ננהל אתם את המשא ומתן עכשיו.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שקודם כל הדרישות של הרשויות המקומיות נלמדו טוב-טוב ברשויות המקומיות הערביות.

עאידה תומא סלימאן: ועד ראשי הרשויות יכול לייצג נאמנה את הצרכים הקיימים, ויש להישמע לדרישות שלהם.

עאידה תומא סלימאן: זו הדרישה שלנו.

סמי אבו שחאדה: המספרים שהם הציגו זעומים.

סמי אבו שחאדה: הם מדברים על 210 מיליון שקלים לתקופה של שלושה חודשים.

סמי אבו שחאדה: זה כ-70 מיליון שקלים לחודש, ואז הם יכולים להתמודד עד סוף השנה.

סמי אבו שחאדה: הסכומים ממש הגיוניים.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה להתייחס לדברים של איתי כלו"ז.

עאידה תומא סלימאן: אמרת שבשבוע הבא זה יעלה בממשלה כל הנושא של התוספת התקציבית, למרות שאני יודעת שאת ה-80 מיליארד עוד לא הוצאתם.

עאידה תומא סלימאן: אני צופה שאתם צריכים להגיע להסכם עם ראשי הרשויות המקומיות לפני שאתם מגיעים לממשלה ודנים בחקיקה הבאה של התוספת התקציבית, כדי לעגן את זה בתוספת.

עאידה תומא סלימאן: אני עכשיו בשם הוועדה פונה דרכך ונפנה לשר האוצר ולשר הפנים.

עאידה תומא סלימאן: הם צריכים לפני סוף השבוע הזה להגיע להסכם עם ועד ראשי הרשויות המקומיות הערביות ולסכם את הפיצוי שניתן על תקופת הקורונה; אחרת תהיה התמוטטות של הרשויות.

עאידה תומא סלימאן: תצטרכו לטפל בבעיות יותר חמורות אחר כך.

עאידה תומא סלימאן: ההרגשה שלי, שהחברה רותחת, וזה עלול להוביל לגל הפגנות.

עאידה תומא סלימאן: כשאנחנו מדברים על הרשויות המקומיות הערביות זה אומר כל הרשויות המקומיות הערביות כולל הדרוזיות, שהן חלק מהרשויות המקומיות הערביות.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה מסר מאד ברור שייצא מהוועדה לשני השרים.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו חייבים להתקדם.

עאידה תומא סלימאן: נורית וייסברג, בבקשה, משרד העבודה והרווחה, רצית להגיב לדברים של איימן סייף.

נורית נקאש וייסברג: אני מברכת על הדיון.

נורית נקאש וייסברג: אנחנו משקיעים הרבה מחשבה באיך אנו מקדמים את המענים לחברה הערבית.

נורית נקאש וייסברג: אנחנו ערים לשתי תופעות מרכזיות שהוזכרו פה, וזה התעסוקה, קריסת מעמד הביניים הנמוך לתוך מעגלי העוני וגם תופעה מאד מטרידה של השוק האפור.

נורית נקאש וייסברג: אני מזכירה שבתקופת המשבר המענים הראשונים היו סיוע במזון.

נורית נקאש וייסברג: פה אני מתחברת למה שאמר איימן.

נורית נקאש וייסברג: הסיוע במזון, היה אולי צריך יותר, אבל 30,000 סלי מזון חולקו במימון משרד הרווחה, וגם חולקו באמצעות המחלקות לשירותים חברתיים.

נורית נקאש וייסברג: עבדנו קשה על הנושא של כספים ממפעל הפיס, שהוקצו ישירות לאוכלוסייה הערבית, 25% מהתקציבים, 30% מהמזון.

נורית נקאש וייסברג: כרגע אנחנו עסוקים בהקמת מוקד ב-118 לייעוץ ראשוני בענייני חובות שיינתן גם בשפה הערבית.

נורית נקאש וייסברג: אנחנו עוסקים בתוכניות היום שאחרי, כדי לקלוט את כל האוכלוסיות שקרסו לתוך העבודה אצלנו, וגם בתוך תקופת המשבר אנחנו מתרכזים במתן ליווי כלכלי, ליווי בחובות.

נורית נקאש וייסברג: היושב-ראש מכירה את תוכנית נושמים לרווחה, את מרכזי עוצמה.

נורית נקאש וייסברג: הצוותים בכל הרשויות וגם בחברה הערבית עבדו מלא.

נורית נקאש וייסברג: הצוותים שלה מלווים גם אחרי שהוועדה כאן התערבה.

נורית נקאש וייסברג: הרחבנו את היקפי העבודה והצלחנו לתת מענים ללקוחות.

נורית נקאש וייסברג: אחד הדברים שאנחנו יודעים היום הוא שקשר הוא מפתח מאד חשוב.

נורית נקאש וייסברג: אחת הראיות המעניינות היא שהפונים שלנו, שהיו מלווים צמוד, אין להם עניינים עם שוק אפור כפי שיש לפונים שאנחנו לא מכירים ולא בקשר.

נורית נקאש וייסברג: אנחנו מתכוונים לחבר ולבסס את הקשרים.

נורית נקאש וייסברג: יש לנו הרבה מאד עבודה.

נורית נקאש וייסברג: האוכלוסייה הצעירה מסומנת אצלנו.

נורית נקאש וייסברג: אנחנו מקווים ומצפים למשאבים שיעזרו לנו לעבוד מול הקהלים החדשים.

נורית נקאש וייסברג: אני מקווה שיחד כל משרדי הממשלה בתמיכת הכנסת, נצליח לעמוד ולצאת מחוזקים מהמשבר הזה, גם בחברה היהודית וגם בערבית.

עאידה תומא סלימאן: אחת הבעיות שפנו אליי ביומיים האחרונים הרבה רשויות מקומיות, או מנהלי רווחה, שהרבה מהפרויקטים, שנועדו דווקא לאוכלוסיות מוחלשות כמו קשישים, מרכזי יום, כמו נוער, ילדים בסיכון, שהולכים לכל מיני מועדוניות אחר הצהריים או פרויקטים, מחויבים בתשלום כספי של מקבל השירות עצמו, והחברה יותר ויותר שמה לב, או מנהלי הלשכות, שיש קושי.

עאידה תומא סלימאן: בעבר הרשויות המקומיות כיסו חלק מהתשלומים האלה, ויתרו וקראו לאנשים שישלמו את החלק שלהם, והרשות כיסתה.

עאידה תומא סלימאן: היום הרשויות עצמן מתקשות.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו בפני קריסה של הפרויקטים האלה, אם תתעקשו על גבייה מסוג זה.

עאידה תומא סלימאן: מה אתם מתכננים לעשות?

עאידה תומא סלימאן: נראה גם אסקלציה בנושא.

נורית נקאש וייסברג: הנושא נמצא על שולחננו.

נורית נקאש וייסברג: יש לנו קשר מאד צמוד עם הרשויות.

עאידה תומא סלימאן: העליתי את זה גם בפני המנכ"ל, אבל האם אתם מתקדמים לכיוון פתרונות?

נורית נקאש וייסברג: לחלק הזה לא הגעתי מוכנה, אבל אני בהחלט יודעת שהוא יושב אצלנו על השולחן תוך שיח, איך להתמודד עם התשלום.

נורית נקאש וייסברג: מנסים למצוא פתרון לעניין הזה, כי לא ייתכן מצב שילדים בסיכון לא יקבלו שירות בגלל הנושא של ההשתתפות של ההורים.

נורית נקאש וייסברג: אני כן יודעת שיש לנו בעיה עם מועדוניות שעובדות חלקי או מסגרות שעובדות לפי התו הסגול.

נורית נקאש וייסברג: כל מערכת החינוך עובדת כך.

נורית נקאש וייסברג: אנחנו מנסים לצמצם קשיים, אנחנו מנסים לשחק בין השעות שעובדים, לומדים ושנמצאים אצלנו.

נורית נקאש וייסברג: אנחנו גם נדרשים כל הזמן כמו כל חברינו במשק, להיערך ולהתאים כל הזמן את עצמו לתוך מציאות משתנה תוך כדי תנועה.

נורית נקאש וייסברג: אני מקווה שבמורכבות מצליחים – הוועדה פה ליוותה מקרוב את המאבק ואת העבודה סביב השירותים, להצליח לטפל בזה בהקדם.

עאידה תומא סלימאן: אני מציעה ואמליץ בהחלטות שלנו – אולי תחליטו, כפי שהמדינה פטרה את העסקים מתשלומי ארנונה עסקית שלושה חודשים, אולי מעתה והלאה אתם תפטרו את הקבוצות הכי מוחלשות בציבור ואת הרשויות המוחלשות עבור תשלומים עבור השירותים האלה לשלושת החודשים הבאים?

עאידה תומא סלימאן: זה יהיה חלק מהעזרה לרשויות המקומיות, זה יהיה חלק מהתמיכה בקבוצות המוחלשות.

עאידה תומא סלימאן: הרי לא ייתכן, שקשיש, שחודשיים בבית בסגר, כשיתאפשר לו ללכת למרכזי היום עכשיו, לא יוכל לצאת כי אין לו מה לשלם עבור השתתפותו.

עאידה תומא סלימאן: אני מציעה שאחד הפתרונות יהיו, כפי שהמדינה הכריזה על פטור מארנונה עסקית, שתכריז על פטור מהחלק של 25% תשלומים של הרשויות המקומיות ומתשלומי הקבוצות המוחלשות האלה לרשויות המקומיות עבור השירותים האלה.

עאידה תומא סלימאן: זה יהיה אחת ההחלטות שלנו.

סמי אבו שחאדה: גם האנשים, שעכשיו עאידה הזכירה, הקבוצות הכי מוחלשות החברה, מסתבר שהם הצטרפו למעגלי האבטלה, כך שיש הרבה היגיון במספרים, לפי המחקר שהוצג מהממ"מ היום, שגם יקבלו את האפשרות לפחות לפטור מארנונה לכמה חודשים.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: חבר הכנסת אוסאמה סעדי.

אוסאמה סעדי: אני לא רוצה לחזור על הדברים שאמרנו בעניין הרשויות המקומיות, אבל אני רוצה להציג שני נתונים מהמחקר, שמעידים על הבעיה, ועל זה שאין עדיין תשובות לבעיות האלה.

אוסאמה סעדי: שיעור תחולת העוני בקרב משפחות ערביות עלה מ-37.3 ל-43.6, כלומר כמעט כ-50% עוני בחברה הערבית.

אוסאמה סעדי: הנתון השני, שמראה על האפליה שאנו כל הזמן מדברים עליה – פערי השכר בין החברה הערבית ליהודית.

אוסאמה סעדי: השכר החודשי הממוצע של גברים – 14,206, גבוה בשיעור 60% מהשכר החודשי הממוצע של גברים ערבים, שהינו 8,829.

אוסאמה סעדי: לגבי נשים, השכר החודשי הממוצע של נשים בממוצע הארצי הוא 9,679 – כמובן, זה נמוך פי כמה משכר הגברים, אבל גבוה בשיעור של 53.7 מהשכר החודשי הממוצע של נשים ערביות, שעומד על 6,298.

אוסאמה סעדי: אז המספרים האלה זועקים לשמיים.

אוסאמה סעדי: אנחנו כל הזמן מדברים על זה, אבל עכשיו יש נתונים רשמיים.

אוסאמה סעדי: כשמדברים על רווחה ותעסוקה בצל הקורונה, ודיברו גם קודם, וזה מופיע בוועד הערבי לחירום, כל העניין שהעלינו את הגיל מ-18 עד 20 שלא מקבלים – ענפים שלמים – מלונאות, סוכני נסיעות, אוטובוסים, חברות, הסעדה וכו', אני חושב שיש לנו מלחמה קשה לנהל מול הממשלה.

אוסאמה סעדי: אנו צריכים להפשיל שרוולים ולהיאבק בממשלה שמתגבשת.

עאידה תומא סלימאן: חברי הכנסת, אני מציעה – יש לנו הרבה אורחים שיש להם מה לתרום לדיון.

עאידה תומא סלימאן: אני מציעה, שניתן לאנשים שמחכים בסבלנות כשעה, להציע את ההצעות שיש להם, גם אולי נלמד על אפשרויות של תוכניות עתידיות, ואז אתן – נמשיך את הדיון הזה עד 10:45, ואז ניתן לכל אחד מכם להעיר לפני הסיכום.

עאידה תומא סלימאן: אמין פארס, בבקשה.

אמין פארס: בוקר טוב, עאידה וחברי הכנסת המכובדים.

אמין פארס: יותר מעשר שנים לא באתי לוועדות, אבל אני רוצה שלא השתנה הרבה.

אמין פארס: אני עוקב את זה, חי את זה מהניסיון האישי שלי משלושת הגורמים – הרשויות, העסקים והמועסקים, ואני רוצה לחדד כמה נקודות שצריך לתת עליהן את הדעת.

אמין פארס: המשבר הזה גם מייצר חשבון נפש.

אמין פארס: אם מדברים על רשויות, המשבר חשף עד כמה הרשויות הערביות חלשות, וימשיכו להיות כך כל עוד לא נעשה שני צעדים חשובים – אחד מהם, חבר הכנסת ג'אבר הזכיר אותו – חלוקת ארנונה על בסיס אזורי.

אמין פארס: לא ייתכן שנמשיך כך.

אמין פארס: זה גם מופנה לאוצר.

אמין פארס: אם רוצים לסייע לרשויות המקומיות, בטווח הקצר הזרמת הכסף חשובה וחיונית, והרשות צריכה עכשיו להתמודד מול הדרישות החדשות במערכת החינוך ומערכות אחרות, זה חשוב מאד, אבל לא יפתור את הבעיה כל עוד חלוקת הארנונה על הבסיס ההגיוני והקיים גם בעולם, ועל זה דובר ונעשו הרבה מחקרים, שאומרים שחלוקת המס צריכה להיות על בסיס משאבים אזוריים, שיתחלקו בין הרשויות המשותפות.

אמין פארס: לא ייתכן להגביל תכנון ואז לומר: אין לכם מאיפה לקבל את הכסף.

אמין פארס: שנית, בנוגע לרשויות המקומיות – ייגמר המשבר, ואז כולנו נשוב לראות שנמצאות בתחתית הסולם ללא מקורות הכנסה עצמאיות.

אמין פארס: כל עוד אין כלים שיעזרו לרשות לפתח מקורות הכנסה עצמאיות, היום אם היא רוצה להעסיק מישהו שיכוון את הרשות כדי להשיג את המקור הנוסף, לא תמצאי שום מקור.

אמין פארס: זה חשוב גם להדגיש את זה.

אמין פארס: לגבי העסקים, אני חי את זה, אני עוסק ומלווה חלק מהעסקים בחברה הערבית.

אמין פארס: העסקים נדחים, וגם כשמקבלים, מקבלים רק 30% מהבקשות.

אמין פארס: אני לא רוצה לזלזל בנתונים שהוצגו כאן, ש-74,000 ממוצע אשראי שמקבל עסק לעומת 700 שזה עשירית ממה שמקבל עסק במרכז הארץ.

אמין פארס: זה גם נובע מזה שאין כלים, והקרן היא ארצית, לא נותנת מענה לעסקים בחברה הערבית.

אמין פארס: מאז היום הראשון התרענו שהמצב הזה הולך לכיוון הזה, שכל עוד הבנקים לא משנים כיוון במדיניות מלמעלה, המצב יישאר אותו דבר.

אמין פארס: יש לשנות את הכיוון הזה.

אמין פארס: קרן שמיועדת לעסקים בחברה הערבית היא חיונית היום גם מההיבט של לחסום את התפשטות השוק האפור.

אמין פארס: לגבי המועסקים, שני דברים: המועסקים הערבים יחזרו למעגל התעסוקה אחרונים.

אמין פארס: הם יצאו ראשונים, כי הענפים שנפגעו כתוצאה מהקורונה הם גם העסקים של תיירות ושירותים, והם אמורים לחזור מאוחר.

אמין פארס: זה הזמן לעשות מאמצים לכיוון הסבה מקצועית באופן כללי, ושנית, הפער הדיגיטלי שדובר עליו – גם דיברנו עליו בפורום החירום הכלכלי, בוועד יושבי הרשויות המקומיות הערביות – הפער הדיגיטלי הוא זועק לשמיים ונחשף במהלך המשבר הזה גם לגבי תעסוקה וגם לגבי החינוך שהולך בכיוון און ליין ויימשך אחרי המשבר, וחשוב להדגיש את חשיבותו.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: מעניין שישראל דיגיטלית, כל הפרויקט הזה נמצא במשרד לשוויון חברתי, וגם הרשות לפיתוח כלכלי יושבת בשוויון חברתי, והיה אפשר לסנכרן את העבודה בין שני הדברים גם בפיתוח היכולות של האוכלוסייה וגם בנושא של הפיתוח הכלכלי - דבר שלא נעשה בהצלחה רבה.

עאידה תומא סלימאן: פתחי אבו יונס, יושב-ראש ועד מנהלי לשכות הרווחה, ונמצא גם על תקן נציג השלטון המקומי.

עאידה תומא סלימאן: מרים כהבא – תהיי ראשונה, ואני בטוחה שיש לך מה להוסיף לדיון הזה, אבל אני מזכירה שוב את מה שהיה לנו בפגישת העבודה ביום ראשון, את המידע שמאד היה קשה לשמוע עליו בנושא של חזרת עובדים שכירים לעבודה ממקומות או כפרים מוכים בקורונה כמו ז'יזר א-זרקא.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

מרים כהבא: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

מרים כהבא: כפי שאמרת, אנחנו בנציבות מקבלים המון פניות במהלך חודש אפריל של עובדים ערבים שלא מחזירים אותם למקום העבודה, מוציאים אותם לחל"ת או מבקשים מהם לעבוד מהבית, לעומת חבריהם שמחזירים אותם למקום העבודה פיזית, וזה בשל מקום מגוריהם.

מרים כהבא: יש לנו כ-17 פניות באפריל רק בנושא הזה לעומת – בדרך כלל אנחנו לא מקבלים הרבה פניות של החברה הערבית.

מרים כהבא: בינואר היו לנו רק 10 פניות, שהם 28% מהפניות.

מרים כהבא: באפריל קיבלנו 17, ואנחנו רואים שהמגמה ממשיכה במאי.

מרים כהבא: זה מאד מדאיג.

מרים כהבא: כמובן, בנציבות אנו מטפלים בכל הפניות האלה.

מרים כהבא: חלקן מגובות בראיות, שמראות שבאמת המעסיק התנהג כך, הקלטות וכאלה, ואנו ממשיכים בטיפול, אך אני חוששת שזו תופעה, ולנו בנציבות בלבד אין איך לשלוט בה.

מרים כהבא: אנחנו מפרסמים בפייסבוק פוסטים גם בשפה הערבית, שמזמינים את העובדים לפנות לנציבות, ואנחנו גם בקשר עם הרבה מהעמותות הציבוריות.

עאידה תומא סלימאן: בדרך כלל המעסיקים שלא מאפשרים חזרה כזו, שזה שערורייתי, הם עסקים פרטיים?

מרים כהבא: לרוב כן, אבל מדובר ברשתות מאד גדולות.

מרים כהבא: לא מדובר בעסקים קטנים.

מרים כהבא: זה מאד מדאיג.

מרים כהבא: יש לי רשימה ארוכה של מעסיקים כאלה.

מרים כהבא: האבסורד, שאין הנחיה של משרד הבריאות, שאנשים ממקומות המגורים האלה, אסור להם לחזור לעבודה.

מרים כהבא: משרד הבריאות לא מאפשר לכל אחד לעשות בדיקת קורונה, להוכיח שאין לו.

מרים כהבא: נוצר אבסורד, שעובדים כאלה מופלים בשל מקום מגוריהם, וזו תופעה שאנו נתקלים בה יתר ויותר בנציבות שוויון.

מרים כהבא: צריך למצוא לה פתרון, ואנחנו בכלים שלנו מנסים למגר אותה כמה שאנחנו יכולים אבל אני חוששת שהמגמה תתרחב, ויש למצוא לזה פתרון.

עאידה תומא סלימאן: זה מצב שמחייב גם שייצאו הוראות ברורות - או ממשרד הכלכלה לרשתות האלה, או ממשרד העבודה.

עאידה תומא סלימאן: משרד הבריאות גם צריך להזהיר ממגמה כזו.

עאידה תומא סלימאן: בלתי-מתקבל על הדעת שאנשים שסובלים מהמצב הזה גם יסבלו עוד מאפליה מסוג זה.

עאידה תומא סלימאן: יש אפליה חדשה, אפליית הקורונה כנראה.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: זו גם הזדמנות שהציבור יידע, שאם הוא נופל כקרבן לאפליה מסוג זה או אחר, אפשר תמיד לפנות לנציבות ולהתלונן.

עאידה תומא סלימאן: פתחי אבו יונס, בבקשה.

עאידה תומא סלימאן: תקלה טכנית.

עאידה תומא סלימאן: עו"ד רים ג'אבר, בבקשה.

רים גאבר: שלום.

רים גאבר: אני עו"ד מטעם עמותת- - - שעובדת בעיקר בכפרים הלא מוכרים בנגב.

רים גאבר: העמותה, יחד עם עמותת דו-קיום, הגישה נייר עמדה, שמתייחס לשני מישורים: האחד הוא של משרד הרווחה.

רים גאבר: נכון להיום, יש כ-35 כפרים לא מוכרים בנגב.

עאידה תומא סלימאן: רים, בבקשה תעלי את הבעיות העכשוויות.

עאידה תומא סלימאן: את הרקע אנחנו מכירים.

רים גאבר: טוב.

רים גאבר: מסקר טלפוני שנערך על-ידי - - - חשף כי משבר הקורונה גורם למחסור אקוטי בצרכים בסיסיים.

רים גאבר: 40% ציינו כי משפחתם זקוקה לסלי מזון, אך 92 ציינו כי אינן זוכות לו.

רים גאבר: שירותי הרווחה ברשויות המקומיות התמקדו במתן מענה לישובים המוכרים, וכמעט לא הקצו מזון וסיוע לכפרים הלא מוכרים, כי הם אינם נמצאים ברשות שלהם.

רים גאבר: קשיים מיוחדים שנרשמו בהמצאת סיוע לתושבים בכפרים הבלתי מוכרים, למשל בשירות הרווחה, לא נמצאו רישומים שאפשרו חלוקת מזון הוגנת לכלל הנזקקים בכפרים, ועל כן חלק מהמשפחות קופחו.

רים גאבר: פעולת שירותי הרווחה במחוז הדרום לקתה בכשלים לא מעטים.

רים גאבר: לכן דרושה תוכנית כוללת לשיפור שירותי הרווחה במחוז הדרום ובפרט בנוגע לתפקודם של הישובים שאינם מוכרים.

רים גאבר: תוכנית זו חייבת לכלול מיפוי צרכים עדכנית בנוסף לבדיקת התקציב שהוחזר על-ידי ה- - - - שלא בוצע בה שימוש ומענה מהיר למכלול הצרכים הנובעים מהמשבר.

רים גאבר: לעניין המישור השני, למשרד התעסוקה, ההזנחה הכוללת של המדינה בנגב הובילה לעוני הגבוה ביותר בשיעורי אבטלה בקרב נשים בדואיות שהגיעה עד 24%.

רים גאבר: כך למשל נשים מהוות כשני-שלישים מהמובטלים במשק כתוצאה מהשיתוק הכלכלי של המשק.

רים גאבר: לאור המצב שאותו שיתפה עו"ד מרים כהבא, ההערכה היא ש-10% עד 20% מהמובטלים לא ישובו למקומות עבודתם – הן בטווח הקצר וגם בטווח הארוך, הנשים הן אלה שחשופות יותר מגברים לסכנת עוני ורעב.

רים גאבר: אסיים בכך, שמשבר הקורונה עלול לגרום לעלייה ניכרת בשיעורי האבטלה לא רק בטווח המיידי אלא גם מעבר לכך.

רים גאבר: לכן מתחייבת תוכנית מקיפה לקידום תעסוקה בדרום ובפרט בקהילה בכפרים הבלתי מוכרים בדגש על מאמץ מיוחד שחייב להיות מוקדש לנשים תוך הנגשת משפחתונים, מעונות יום, פארקים מסחריים, מלאכה ותעשייה מקומית, שכרגע מהווים חסם עיקרי בשילוב העובדים בנגב בשוק התעסוקה.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהבאת קול שלא נשמע הרבה פה בוועדות הכנסת.

עאידה תומא סלימאן: ד"ר מריאן תחאוכו ממכון אהרן למדיניות כלכלית.

מריאן תחאוכו: שלום.

מריאן תחאוכו: פעם ראשונה שאני משתתפת בוועדה בכנסת, ואני מודה שזה מעניין ומרתק.

מריאן תחאוכו: תודה על ההזדמנות לשאת דברים.

מריאן תחאוכו: במכון אהרן למחקי מדיניות יש לנו תוכנית לחברה הערבית עם צוות יחסית גדול של חוקרים.

מריאן תחאוכו: אנו עובדים עם משרד האוצר, עם אגף הכלכלן הראשי.

מריאן תחאוכו: מנסים לזהות את החסמים לשילוב האוכלוסייה הערבית בכלכלה.

מריאן תחאוכו: המשבר הנוכחי נחת עלינו בתקופה שבה – יש לזכור – קודם כל, אענה על השאלה ששאלת, עאידה, בתחילת הדיון, מי קבוצות האוכלוסייה שנפגעו הכי הרבה מהמשבר.

מריאן תחאוכו: כשמסתכלים על רמת הפגיעה של אוכלוסיות שונות מהמשבר, כלומר מה היחס של הקבוצות האלה בתוך המובטלים החדשים, בהשוואה ליחס שלהם בתעסוקה, הקבוצה שנפגעה הכי הרבה מהמשבר היא הנשים הערביות.

מריאן תחאוכו: השיעור שלהן בקרב המובטלים הוא פי שניים מהשיעור שלהן בתעסוקה, כלומר הנשים באופן כללי נפגעו יותר מהמשבר, והנשים הערביות הן הנפגעות הכי גדולות מהמשבר הזה.

מריאן תחאוכו: כשמדברים על תעסוקה ועל משברים יש להבין ממה נובעת הפגיעה השונה בקרב אוכלוסיות שונות.

מריאן תחאוכו: אגיע לתשובה – הסיבה העיקרית לפגיעה הקשה באוכלוסייה הערבית מבחינת תעסוקה במשבר הנוכחי – וזה נכון גם למשברים קודמים – בשני העשורים האחרונים היו שני משברים כלכליים גדולים, וגם שם האוכלוסיות שנפגעו במשבר הן האוכלוסיות עם ההשכלה הכי נמוכה ועם המיומנויות והכישורים הכי נמוכים.

מריאן תחאוכו: כשמדברים על השכלה נמוכה וכישורים נמוכים, האוכלוסייה הערבית מרוכזת במקום הזה.

מריאן תחאוכו: למשל, עשינו השוואה של כמה אנשים יצאו לחל"ת או פוטרו בעקבות המשבר בהינתן ההשכלה שלהם.

מריאן תחאוכו: כשמסתכלים על זה, אין פער בין ערבים ליהודים.

מריאן תחאוכו: הסיכוי של ערבי עם השכלה גבוהה מול יהודי עם אותה רמת השכלה, זהה.

מריאן תחאוכו: הסיכוי של ערבי לא משכיל עם מיומנויות נמוכות, עם יהודי לא משכיל עם מיומנויות נמוכות – אותו דבר.

מריאן תחאוכו: כלומר הסיפור פה הוא רמת ההשכלה הנמוכה של החברה הערבית.

מריאן תחאוכו: נורא קל לדבר על נישות קטנות של מה נכון לעשות כרגע כדי לפתור את המשבר, אבל צריך לחשוב הרבה מעבר; יש לחשוב ברמת המקרו.

מריאן תחאוכו: מי שנפגע מזה, זה לא רק החברה הערבית.

מריאן תחאוכו: יש מחיר כלכלי כבד ברגע ש-20% מהאוכלוסייה היא חלשה ולא תורמת לכלכלה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שמה שאת אומרת, מרתק.

עאידה תומא סלימאן: כולם יודעים, כשנוגעים בנושא של נשים ערביות ותעסוקה, אני תמיד קשובה, אבל לצערי, אנחנו תחת זמן, ואולי נצטרך לקיים המשך לדיון הזה.

מריאן תחאוכו: אתן בשני משפטים את המסקנות הסופיות ומה נכון לעשות.

מריאן תחאוכו: מבחינת הטווח הקצר, שוק העבודה הוא כזה שיש הרבה מתחרים על כל מקום עבודה, בגלל שיש הרבה מפוטרים.

מריאן תחאוכו: אם אנחנו רוצים לאפשר לאוכלוסייה הערבית לחזור למעגל העבודה, הדבר הראשון שיש לעשות הוא הכשרות, לתת להם מיומנויות והכשרות דרך המרכזים הקיימים כדי לתת להם עדיפות ואפשרות לחזור למעגל העבודה.

מריאן תחאוכו: מבחינת המלצות לטווח הארוך, יש לזכור - האוכלוסייה הערבית אינה משכילה ומיומנת.

מריאן תחאוכו: אנחנו חייבים להשקיע בתחום הזה כדי לחזק את האוכלוסייה הערבית וכדי לצמצם פערים מול האוכלוסייה הכללית במדינה.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: אני בטוחה שיהיה לנו שיתוף פעולה, כשנתחיל לפתח פתרונות.

עאידה תומא סלימאן: גל יעקובי, בבקשה.

גל יעקובי: שלום, אני מנהלת תחום בכיר תעסוקת חברה ערבית במשרד העבודה והרווחה.

גל יעקובי: תמיד היה התחום הספציפי לתעסוקת החברה הערבית לאור החשיבות של הנושא שאנחנו רואים אותו במשרד העבודה.

עאידה תומא סלימאן: תצטרכי להיות ממוקדת, שלוש דקות גג.

גל יעקובי: אתייחס לעבודה שנעשה במשרד בתקופת הקורונה.

גל יעקובי: קודם כל, מרכזי ההכוון התעסוקתיים של החברה הערבית היו פעילים משך כל התקופה הזו, ונתנו סיוע ועבודה מרחוק באופן מקוון לחברה הערבית.

גל יעקובי: נעשה ליווי טלפוני.

גל יעקובי: אני מקווה שיצא לכם לראות את כל הסדנאות המקוונות שנעשו באינטרנט, בזום, בפייסבוק, בכל הדרכים כדי גם להביא מידע לציבור לגבי מיצוי זכויות והיכולת למצות זכויות, ייעוץ פיננסי לאור תקופת הרמדאן וכמובן גם תכנים המותאמים גם לאוכלוסייה וגם לקורונה כדי שאנשים יוכלו לקבל את המידע.

עאידה תומא סלימאן: מה אתם מתכננים עכשיו, לחזרה לשגרה, לאור כל מה ששמעת עד כה?

גל יעקובי: בכל התקופה הזו גם אנחנו וגם כל המפעילים שלנו, בנינו תוכניות עבודה ליום שאחרי שכוללות דגש על הכשרות מקצועיות ועל עברית ועל חיבור והכשרות ספציפיות גם עם מעסיקים כדי כמה שיותר לצמצם את הפערים של האוכלוסייה הערבית לתוך שוק העבודה כדי שהמעסיקים יראו אותם בתור מועסקים יותר שווים בתוך שוק העבודה.

גל יעקובי: אנחנו עושים הרבה מאד עבודה כדי שהתכנים האלה יהיו גם באופן פרונטלי וגם באופן מקוון כי אנו מבינים שגם אם אנו חוזרים לשגרה – היא לא מה שהיה קודם.

גל יעקובי: רוב העבודה שאנו עושים היא בנושא הזה – הכשרות מקצועיות, עברית כדי לצמצם פערים.

עאידה תומא סלימאן: סליחה, אבל לפני יומיים זה עלה בדיון.

עאידה תומא סלימאן: אלה בדיוק הדברים שאני שומעת מכם לאורך חמש השנים האחרונות בעניין שילוב ערבים בתעסוקה, נשים ערביות או גברים ערבים.

עאידה תומא סלימאן: עכשיו אנחנו במצב ייחודי.

עאידה תומא סלימאן: יש אנשים שכבר היו משולבים בתעסוקה.

עאידה תומא סלימאן: כלומר העברית שלהם היתה טובה, ההכשרה שלהם התקיימה.

עאידה תומא סלימאן: עכשיו הם נזרקים לאבטלה.

עאידה תומא סלימאן: האם יש הצעות קונקרטיות של היום שאחרי או ממשיכים מה שהיה קיים קודם?

עאידה תומא סלימאן: תגידי לי רעיון אחד שעכשיו פיתחתם אותו במיוחד ליום שאחרי.

עאידה תומא סלימאן: לא כל מה שעשיתם עד היום.

גל יעקובי: בתקופת הקורונה עשינו הרבה דברים חדשים.

גל יעקובי: עברנו לקורסים מקוונים.

עאידה תומא סלימאן: נו, באמת.

עאידה תומא סלימאן: גם החינוך עבר למקוון.

עאידה תומא סלימאן: אני מדברת על תוכנית לשלב אנשים בתעסוקה ליום אחרי, אנשים שנפלטים לשוק האבטלה.

עאידה תומא סלימאן: לא אותו דבר מה שהיה קודם.

עאידה תומא סלימאן: השינוי מקורסים פרונטליים לקורסים מקוונים זה לא התוכנית.

גל יעקובי: דבר ראשון, הצרכים של המעסיקים הם אותם צרכים.

גל יעקובי: הם צריכים עובדים איכותיים, מוכשרים, בעלי מיומנויות לשוק העבודה.

גל יעקובי: לומר שאנחנו עושים אותו דבר, זה לא נכון.

גל יעקובי: זה מקצועית לגבי מה שהמעסיקים צריכים, לא מדויק.

גל יעקובי: המעסיקים צריכים עובדים בעלי כישורים, מיומנויות שמדברים בשפה שלהם, והם יעילים לתוך שוק העבודה.

גל יעקובי: זה מה שאנחנו מנסים ליצור.

גל יעקובי: אנו כן מכניסים בתוכניות שהצענו לתוכנוית יציאה ואחרי המשבר, לראות איך אנו מגדילים את כמות ההכשרות שאנחנו עושים, מגדילים את כמות ההנדסאים וכמות הטכנאים שיש לנו, איך אנו מחברים ונותנים למשתתפים עוד מיומנויות ועוד כישורים בתוך שוק העבודה.

גל יעקובי: אין קיצורי דרך.

גל יעקובי: חייבים להשקיע בהון האנושי של האוכלוסייה הערבית, לצמצם את הפערים האלה.

עאידה תומא סלימאן: לצערי הרב, אני כל כך לא מסכימה לגישה הזו.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שאם רוצים להשקיע, תפסיקו ללמד עברית, תכניסו את העובדים להכשרות שאפשר אחר כך לעשות להם השמה.

עאידה תומא סלימאן: עברית היא לא הכלי שפותח את הדלתות.

גל יעקובי: עברית זה חלק מהסל שאנחנו מציעים.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת את מכלול הסל ואני יודעת אילו הכשרות מקצועיות נעשות באוכלוסייה הערבית.

עאידה תומא סלימאן: אני רציתי לשמוע על תוכנית מיוחדת ליום שאחרי הקורונה.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו לא מדברים על מה שנעשה קודם.

גל יעקובי: בשני משפטים אשמח להתייחס לתוכניות שאנחנו מתכננים ושהצענו.

עאידה תומא סלימאן: נתתי לך שלוש דקות להתייחס.

עאידה תומא סלימאן: אמרת לי מה עשיתם עד היום.

עאידה תומא סלימאן: יש משהו חדש?

גל יעקובי: כן, חלק ממה שאנחנו מציעים זה תוכניות שנת מעבר, שיכללו הכשרה מקצועית – חלקה גם הכשרה טכנולוגית, בנוסף לאנגלית וכישורים בפרחי טכנולוגיה שאנחנו מציעים.

גל יעקובי: אנחנו מציעים תוכניות של עברית דיגיטלית, תוכניות של הכוון תעסוקתי בתיכונים.

גל יעקובי: אנחנו לוקחים את כל העבודה שעשינו ומנסים לראות איך להעלות אותה לרמה גבוהה יותר מבחינת הכישורים.

עאידה תומא סלימאן: אתם עדיין מתייחסים שהבעיה היא אצל העובדים.

עאידה תומא סלימאן: דווקא במשבר הזה אנחנו מתייחסים לבעיה שנוצרה בעולם התעסוקה לאחר הקורונה.

עאידה תומא סלימאן: אני מחפשת פתרונות לא איפה שהעובד עצמו, שלפני הקורונה ואחרי הקורונה, עדיין עם אותם כישורים.

עאידה תומא סלימאן: אני מחפשת לאותו עובד שהיה חלק מהתעסוקה, ועכשיו נפלט לשוק בגלל הקורונה.

עאידה תומא סלימאן: כל הכבוד על מה שנעשה עד עכשיו; אני מדברת על משהו שצריך לשנות את התפישה.

עאידה תומא סלימאן: צריך לפתור את הבעיה בעולם התעסוקה, ולא להתמקד שוב בעובדים.

עאידה תומא סלימאן: זה עושים לאורך כל השנה.

עאידה תומא סלימאן: אני חייבת לסכם, לפני שאנחנו סוגרים את הדיון כי המליאה נפתחת ב-11:00.

עאידה תומא סלימאן: הדיון הזה אמנם לא הושלם, כי היה צריך לשמוע עוד קולות, וצריך להשלים עוד נקודות.

עאידה תומא סלימאן: אם יהיה ביכולתי להמשיך את הדיון ביום שני, נעשה זאת.

עאידה תומא סלימאן: זה תלוי עד כמה אפשר שהוועדה הזו תמשיך לתפקד.

עאידה תומא סלימאן: אני מתעקשת שנמשיך ביום שני.

עאידה תומא סלימאן: המשבר חשף את המדיניות רבת השנים, משבר הקורונה, של אפליה והחלשה לאוכלוסייה הערבית.

עאידה תומא סלימאן: אנו רואים את זה איפה שנוגעים.

עאידה תומא סלימאן: היתה מדיניות שצברה לאורך השנים פערים מאד גדולים בין האוכלוסיות, שמתבטאים היום, וחושף אותם משבר הקורונה גם באחוזי התעסוקה, באחוזי העוני, ברשויות המוחלשות וכו'.

עאידה תומא סלימאן: לכן היה מן הראוי שהממשלה תקים מטה מיוחד – לא שכל גוף מהממשלה יפעל לבד אלא להקים מטה מיוחד שיעסוק באוכלוסייה הערבית ואיך ניתן לתת לה לעבור את המשבר הזה בצורה הכי ברורה.

עאידה תומא סלימאן: אני קוראת לראש הממשלה היוצא והנכנס והחלופי שיקדישו תשומת לב מיוחדת ויקימו מטה שיתכלל את העבודה ואת הקצאת המשאבים והתוכניות לאוכלוסייה הערבית לצאת מהמשבר.

עאידה תומא סלימאן: בעניין שביתת הרשויות המקומיות, אני קוראת לממשלה להיכנס למשא ומתן ולפתור את הבעיה הזו עוד לפני סוף השבוע הזה כדי שתיכנס לתוכנית ולבקשה להרחבת התקציב של הממשלה בעניין משבר הקורונה, ולאפשר לרשויות המקומיות הערבית את הדרישות שלהן, להיענות להן.

עאידה תומא סלימאן: בעניין הבנקים, זה שערורייתי שרק 4% מההלוואות ניתנו לאוכלוסייה הערבית.

עאידה תומא סלימאן: אצור קשר עם המפקחת על הבנקים, לבדוק איך ניתן להקל על האוכלוסייה, כי אם תהיה קריסה של העסקים הקטנים באוכלוסייה הערבית, תהיה קריסה כלכלית יותר חזקה באוכלוסייה בכלל והבנקים לא ישיגו לא את הכסף שלהם ולא את החובות שלהם.

עאידה תומא סלימאן: אני קוראת למטה שיקום או למי שדן, לפתח תוכניות, כולל לקחת בחשבון את האפשרות של תוכנית מיוחדת שתאפשר שימור של השכירים הערבים שנקלטו עד היום ועלולים להיפלט לאבטלה, כולל לחשוב על לסבסד חלק מהשכר שלהם.

עאידה תומא סלימאן: נשלח משהו יותר קונקרטי לאוכלוסייה.

עאידה תומא סלימאן: אני קוראת למשרד העבדה והרווחה, לפטור את מקבלי השירותים הרווחתיים מהתשלומים לשלושה חודשים, ולאפשר מתן השירותים האלה ולפטור גם את הרשויות המקומיות מהתשלום שלהן ה-25% על השירותים האלה, כל הרשויות המוחלשות, עד האשכול הרביעי, כך שלא רק נפטור את העסקים ונעזור להם אלא גם את הקבוצות המוחלשות.

עאידה תומא סלימאן: אני קוראת באופן מיוחד לשים לב לבעיות של האוכלוסייה הערבית הבדואית בכפרים הלא מוכרים, ואפנה גם לבדוק את שירותי הרווחה שניתנים לכפרים האלה ושסובלים ממצב סוציו אקונומי נמוך וגם כמעט אין שירותים שקיימים שם, שירותי רווחה ואחרים.

עאידה תומא סלימאן: היה מן הראוי לייחד גם דיון לאוכלוסייה הזו באופן ייחודי.

עאידה תומא סלימאן: אני מודה לכל המשתתפים שהשתתפו בסבלנות רבה.

עאידה תומא סלימאן: אם זה בידיים שלי, נמשיך את הדיון ביום שני.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה, הישיבה נעולה.