הוועדה המיוחדת להיערכות מערכת החינוך והחינוך המיוחד, לרבות לשנת הלימודים הבאה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 14, 2020-05-04 12:00

ניצן הורוביץ: צוהריים טובים, אנחנו בדיון שני היום של ועדת החינוך, הפעם בנושא ההשכלה הגבוהה עם דגש על נושאים של בחינות, של מועדים, וכו'.

ניצן הורוביץ: פחות דגש על הנושאים הכספיים ויותר על הצדדים של ההוראה והחזרה ככל האפשר למתכונת לימודים נורמלית – בחינות, כאמור, קבלה, וכו'.

ניצן הורוביץ: נתחיל עם העניין האחרון.

ניצן הורוביץ: יש לי כאן הודעה של המרכז הארצי לבחינות והערכה, ותכף גם תעלה ענת.

ניצן הורוביץ: הבחינה הפסיכומטרית תתקיים בכמה מועדים בשבוע שבין ה-31 במאי עד ה-4 ביוני, זה משהו כמו שבוע, ויהיו כמה מועדים במהלך השבוע הזה.

ניצן הורוביץ: זה עוד זמן מהיום כמו שביקשנו, שלא יודיעו על זה ברגע האחרון.

ניצן הורוביץ: הבחינות יפוזרו על כמה ימים כדי לעמוד בנהלי משרד הבריאות, כולל מרחק בין נבחן לנבחן, שני מטר, וכו'.

ניצן הורוביץ: זה יהיה בשמונה קמפוסים ברחבי הארץ.

ניצן הורוביץ: זאת הבחינה שדיברנו עליה שהייתה אמורה להיות בתחילת אפריל ונדחתה בגלל הקורונה, אז יש נוהל פה.

ניצן הורוביץ: אני אומר כאן את ההודעות שהם שלחו.

ניצן הורוביץ: גם בחינת אמי"ר בתאריכים הללו, קביעת ידע באנגלית ורמת ידע בעברית.

ניצן הורוביץ: כל הבחינות ייערכו בכפוף לנהלים, שמירת מרחק, תנאי היגיינה, וכו'.

ניצן הורוביץ: הודעה מסודרת על מועד הבחינה, פרטי השיבוץ, תישלח לכל הנבחנים במהלך השבועיים הקרובים.

ניצן הורוביץ: הם יקבלו את ההודעה איפה הם נבחנים ומתי בדיוק.

ניצן הורוביץ: תכף נשמע מענת בן-סימון פרטים על העניין הזה.

ניצן הורוביץ: ענת, שלום לך, צוהריים טובים, בבקשה.

ענת בן-סימון: שלום לכולם, אתמול קיימנו ישיבת חירום עם המוסדות והגענו להחלטות.

ענת בן-סימון: אנחנו נערכים, הודענו היום בתקשורת, והעלינו הודעה באתר.

ענת בן-סימון: נקיים את הבחינה הפסיכומטרית ואת בחינות יע"ל ואמי"ר שנלוות לה, של מועד אפריל שנדחה, בשבוע הראשון של יוני שמתחיל ב-31 במאי עד ה-4 ביוני.

ענת בן-סימון: כרגע שריינו חמישה ימי בחינה, ויכול להיות שאפילו יהיו שני מחזורים בכל יום.

ענת בן-סימון: וזה נפרס על שמונה קמפוסים, ככה שלא צריך להיבהל מהכמויות.

ענת בן-סימון: ברגע שנקבל רשימות ופרטים מהמוסדות להשכלה גבוהה לגבי חדרים – אתם יודעים, אנחנו צריכים להיערך לפי ההנחיות של משרד הבריאות, אז אנחנו צריכים לקבל נתונים על הגודל של הכיתות ועל התנאים – ברגע שנקבל את כל הנתונים האלה, ביומיים-שלושה-ארבעה הקרובים נשבץ את הנבחנים ונתחיל להוציא את הזימונים.

ניצן הורוביץ: יופי, אז בעצם מתי הנבחנים יקבלו הודעה מתי בדיוק, באיזה יום הם נבחנים ואיפה?

ענת בן-סימון: אני מקווה שבתוך שבוע הם יקבלו את ההודעה.

ענת בן-סימון: אני יוצאת מנקודת הנחה שלאף אחד לא בוער לנסוע לחו"ל היום-מחר, אז אם זה יהיה ב-2 במאי או ב-3 במאי זה כבר לא יהיה נורא קריטי.

ענת בן-סימון: אבל כדאי שאנשים ישריינו לעצמם את החמישה ימים האלה.

ניצן הורוביץ: לחברות הכנסת יש שאלה לגבי הבחינות הפסיכומטריות.

סונדוס סאלח: השאלה שלי, האם ייקחו את המועד הזה בחשבון לכניסה לאוניברסיטאות לשנה הקרובה?

ענת בן-סימון: המועד הזה של אפריל יילקח בחשבון כמעט לכל חוגי הלימוד.

סונדוס סאלח: כמעט.

ענת בן-סימון: לדעתי גם המועד של יולי שיבוא אחריו, הציונים עדיין יהיו קבילים לרוב חוגי הלימוד, אולי חוץ מכמה חוגים מאוד מאוד ספציפיים שסוגרים את ההרשמה מוקדם יותר.

ענת בן-סימון: יחד עם זאת, זה המועד האחרון להרשמה לרפואה.

ענת בן-סימון: חוץ מרפואה, לדעתי לרוב הפקולטות, אבל את זה צריך לברר באתרים של המוסדות להשכלה גבוהה כי זה לא בטריטוריה שלנו.

ניצן הורוביץ: תכף נשמע אותם.

ניצן הורוביץ: ענת, קודם כול תודה רבה.

ניצן הורוביץ: יישר כוח על ההיערכות, כל הכבוד.

ענת בן-סימון: תודה לכם.

ניצן הורוביץ: נראה לי שהרגעת עכשיו הרבה חבר'ה שבלחץ, תודה.

ניצן הורוביץ: אם יהיה משהו נוסף אז נפנה אלייך.

ניצן הורוביץ: נראה לי שאת כרגע משוחררת.

ניצן הורוביץ: נכון, יהודית.

סונדוס סאלח: עוד שאלה אחת.

סונדוס סאלח: האם זה מבטל את מה שפרסמו האוניברסיטאות, שיש תנאי קבלה חוץ מהפסיכומטרי, או שאפשר לבחור גם את זה וגם את זה?

ניצן הורוביץ: אני לא חושב שהיא הכתובת לשאלה הזאת.

ענת בן-סימון: אולי אענה על זה בקצרה רק בשביל להבהיר את הדברים.

ענת בן-סימון: בכל שנה יש הרבה מאוד תנאי קבלה שלא מבוססים רק על הפסיכומטרי או לא מבוססים בכלל על הפסיכומטרי.

ענת בן-סימון: לכל מוסד יש בערך עשרה ערוצי קבלה שונים, ורוב ערוצי הקבלה האלה תקפים גם השנה.

ענת בן-סימון: חלק מהמוסדות גם הוסיפו עוד איזה שניים-שלושה ערוצים.

ענת בן-סימון: ככה שבפועל זה לא נורא שונה ממה שהיה מקובל עד עכשיו.

ניצן הורוביץ: תודה, ענת, יישר כוח.

ניצן הורוביץ: נעבור לדבורה מרגוליס ראש מינהל ור"ה, ועד ראשי האוניברסיטאות.

ניצן הורוביץ: שלום, דבורה, צוהריים טובים.

דבורה מרגוליס: שלום.

דבורה מרגוליס: רק אולי הערה למה שנאמר קודם.

דבורה מרגוליס: מועד אפריל הדחוי יתקיים כמו שסוכם עמנו בתחילת יוני.

דבורה מרגוליס: מבחינת המוסדות, האוניברסיטאות, כל ההתחייבויות לאפריל יהיו תקפות לתחילת יוני מבחינת כניסה לכל החוגים.

דבורה מרגוליס: מבחינתם אין שום שינוי.

דבורה מרגוליס: יש עיכוב קל של זמנים, שכמובן ילחיץ את המערכת, אבל יעמדו בלחץ הזה.

דבורה מרגוליס: כנ"ל רפואה, עתודאים, כולם יקבלו את הטיפול הכי מהיר, וכל אלה שצריכים להיכנס, מסיימים תיכון והולכים מייד ללימודים.

דבורה מרגוליס: אנחנו לוקחים גם את זה בחשבון, וכמובן שהם יקבלו את העדיפות בשביל להעביר את המידע שלהם למוסדות כדי שיוכלו לדעת אם הם מתחילים ללמוד, כן או לא.

ניצן הורוביץ: אז סיימנו עם הפסיכומטרי.

ניצן הורוביץ: יפה.

ניצן הורוביץ: תודה.

ניצן הורוביץ: עכשיו, דבורה, לעניין הבחינות לסוף השנה הזאת, ובכלל ההיערכות.

ניצן הורוביץ: מה יחזור פיזית?

ניצן הורוביץ: מה לא יחזור באוניברסיטאות?

ניצן הורוביץ: מה הולך להיות?

דבורה מרגוליס: מאוד מאוד שמחנו לקבל במהלך שבוע שעבר למעשה נוהל מתוקן של משרד הבריאות, כולל תיקון הצווים הרלוונטיים ותקנות שעת החירום הרלוונטיות.

דבורה מרגוליס: אנחנו מאוד שמחים לבשר שקיבלנו אישור יחד עם כל המערכת לקיים בחינות.

דבורה מרגוליס: יש מגבלות, מהמגבלות האלה כמובן נגזר הפסיכומטרי – עד 50 איש בבחינה, אפשרות להתכנסות בכיתות יותר קטנות.

ניצן הורוביץ: תגידי באופן מסודר, דבורה, מה התנאים לקיום הבחינות.

ניצן הורוביץ: עזבי את הפסיכומטרי עכשיו, בבחינות הרגילות של הסטודנטים.

דבורה מרגוליס: יש נוהל מאוד מאוד מפורט.

דבורה מרגוליס: בסופו של דבר הבקשה שהתבקשנו ממשרד הבריאות, ויתקנו אותי מהמל"ג, היא לא למלא עכשיו את הקמפוסים במאות ואלפי סטודנטים, כיוון שבכל זאת עדיין יש את החשש מהתפרצות מחודשת.

דבורה מרגוליס: ולכן, כיוון שההוראה המקוונת עובדת היטב כמעט בכל המסלולים, ומאפשרת להעביר מבחינה אקדמית בלי פשרות את כל הידע שנחוץ לסטודנטים בסמסטר ב', כל מה שניתן יהיה להשאיר בהוראה מקוונת כנראה יישאר לפחות בחודש או בחודשיים הקרובים עד שנתבשר אחרת.

דבורה מרגוליס: בחינות שצריכות להתקיים – גם מועד ב' של סמסטר א' שנדחו, וכמובן בחינות מועדי א' של סמסטר ב' שחייבים לעשות אותן בתנאי כיתה, בחינות במדעים מסוימים, בחינות שממש מחייבות את הנוכחות הפיזית של הסטודנט בכיתה – עכשיו התבשרנו שנוכל לקיים את הבחינות האלה.

דבורה מרגוליס: כל הסטודנטים יקבלו הוראות, האוניברסיטאות נערכות לזה.

דבורה מרגוליס: זה לא יקרה מן הסתם מחר בבוקר, אבל מהשבוע הבא ואחריו יעברו תאריכים מסודרים עם כל ההנחיות, גם בהתאם להנחיות משרד הבריאות.

דבורה מרגוליס: בנוסף, אנחנו יודעים שיצא נוהל קצת יותר מפורט לצו גם לגבי שיעורי מעבדה, סדנאות, הכשרות מעשיות, לכל האנשים שצריכים להשלים את התארים שלהם או את השנה שלהם, עבודה סוציאלית, ריפוי בעיסוק, פיזיותרפיה וכו'.

דבורה מרגוליס: לכל מי שזקוק להכשרות מעשיות בקמפוסים או מחוץ לקמפוסים אנחנו יודעים שאמור לצאת נוהל מפורט של המל"ג, הם בטח יתייחסו לזה תכף, שמאשר גם את הדבר הזה.

דבורה מרגוליס: שוב, זה לא יהיה למחר בבוקר, אבל בשבועות הקרובים אפשר יהיה גם לעשות את זה, גם זה מחזיר את עבודת הספריות במגבלות, כיתות תגבור למי שזקוק לעזרה הנוספת ולא יכול היה לקבל אותה במהלך החודשיים הקודמים.

דבורה מרגוליס: בקיצור, המערכת תוכל לתת את כל הדברים שהיא צריכה בשביל לסיים את הסמסטר כיאות עם כל הבדיקות והבחינות הנדרשות.

ניצן הורוביץ: אז סטודנטים שזאת השנה האחרונה שלהם יסיימו ולא ייגררו דברים לשנה הבאה.

ניצן הורוביץ: אתם תאפשרו לסיים את התארים השנה.

דבורה מרגוליס: המאמץ הגדול של האוניברסיטאות יהיה בכך, זה אינטרס משותף של כולם לא לעכב אף אחד, לא מבחינת שוק העבודה, לא מבחינת סיומי תואר.

דבורה מרגוליס: לאף אחד זה לא נוח, וזה פוגע גם בסטודנט, וכמובן שגם במערכת.

ניצן הורוביץ: מאה אחוז.

ניצן הורוביץ: תודה, דבורה.

ניצן הורוביץ: רצתה חברת הכנסת סונדוס סאלח, בעניין רפואה.

סונדוס סאלח: אני רואה שהחזרה לשגרה במוסדות להשכלה גבוהה היא במצב לוט בערפל, וזה לשתי אוכלוסיות, גם לסטודנטים הקיימים בפועל ולומדים, וגם לסטודנטים שרוצים להירשם.

סונדוס סאלח: במיוחד לסטודנטים בפקולטות לרפואה, שהם סטודנטים שהיו גם כן בחזית המגפה, והם היום בבלבול בהקשר לבחינות הגמר.

סונדוס סאלח: לפי הסילבוס שלהם והדרישות, ומה שהם התחילו בלימודים שלהם, היו שלוש בחינות גמר לכל אחד מהם.

סונדוס סאלח: פתאום נחתה עליהם הנחיה חדשה שזה מבחן גמר אחד.

סונדוס סאלח: הם התארגנו והפגינו ומחו נגד זה.

סונדוס סאלח: אתמול עשו סקר איזה בחינה רוצים התלמידים.

סונדוס סאלח: עכשיו להחזיר את הכדור הזה למגרש של הסטודנטים ולבדוק מה רוצים לעשות, איזה מבחן, זה מעיד על זה שיש בלבול בכל הנושא הזה ושיש שיקולים שהם לא בהכרח מקצועיים.

סונדוס סאלח: אלו סטודנטים שנכנסו על סמך מתכונת מסוימת, והיום לא ידוע להם באיזה מתכונת רוצים לעשות להם את המבחנים.

ניצן הורוביץ: דבורה, את יכולה להתייחס לזה?

ניצן הורוביץ: יש לך את המידע על זה?

דבורה מרגוליס: אני יכולה להתייחס.

דבורה מרגוליס: קיבלתי שאילתה בעניין הזה ממש לפני ימים בודדים.

דבורה מרגוליס: בדקתי את זה עם פרופ' אהוד גרוסמן דיקן הפקולטה לרפואה בתל אביב ויו"ר פורום הדיקנים, הוא אמר לי שיש דיאלוג עם הסטודנטים האלה.

דבורה מרגוליס: אלו סטודנטים בשנים חמישית ושישית, כבר לקראת סיום התואר ברפואה.

דבורה מרגוליס: יש דיאלוג איתם, הוא ישב איתם, ויגיע איתם להסכמות.

דבורה מרגוליס: הדבר הזה ייפתר.

ניצן הורוביץ: תודה.

ניצן הורוביץ: חברת הכנסת קטי שטרית.

קטי קטרין שטרית: אני מצפה גם שתיתנו תשובה לגבי הסטודנטים במכללות להוראה, שבעצם אמורים לתת את x השעות שלהם בסטאז', והם לא יכולים לעשות את זה מפני שחוזרים במתכונת מאוד מצומצמת.

קטי קטרין שטרית: אולי אפשר אפילו בתוך משרד החינוך להמיר את הסטאז' עכשיו דווקא כשהכיתות קטנות לסייע למורים.

קטי קטרין שטרית: אז תמצאו פתרון.

קטי קטרין שטרית: הפתרון קצת יצירתי, אז אני מציעה שתמצאו פתרון בתוך המשרד עצמו.

קטי קטרין שטרית: זה אחד.

ניצן הורוביץ: קטי, אני לא בטוח שזה דבורה פה בעניין הזה.

קטי קטרין שטרית: זה מכללות אקדמאיות.

ענת בן-סימון: תראו, על זה לילי רוסו ממשרד החינוך אמורה לתת תשובה.

לילי רוסו: אני יכולה לתת מענה על זה.

ניצן הורוביץ: בסדר.

קטי קטרין שטרית: ולגבי הסטודנטים להנדסה שאמורים להגיש את הפרויקטים שלהם, הם זקוקים למעבדות, זקוקים לכל הכלים האלה, ובאוניברסיטאות כשהם מגיעים השער נעול.

קטי קטרין שטרית: אז תחליטו, או שהם אמורים להגיש את הפרויקטים שלהם והמעבדות צריכים לעמוד לרשותם או שנועלים את הכול.

ניצן הורוביץ: דרורה, תעני על השאלה השנייה.

ניצן הורוביץ: לגבי השאלה הראשונה של חברת הכנסת שטרית תכף נשמע ממשרד החינוך.

לילי רוסו: על השאלה הראשונה אני יכולה לענות, ברשותך.

לילי רוסו: מבחינת ההתנסות בהוראה, במהלך כל התקופה הזאת הסטודנטים התנסו בהוראה מקוונת, שזה חלק חשוב בתהליך ההתנסות, וכעת יש היערכות, וכבר החל מאתמול כניסה לתוך מוסדות החינוך.

לילי רוסו: אנחנו נערכים גם להתנסות בתקופת הקיץ בבתי הספר של החופש הגדול, כך שמהבחינה הזאת לא תהיה איזושהי פגיעה בלימודים האקדמיים בתחום של ההתנסות בהוראה.

ניצן הורוביץ: יפה.

קטי קטרין שטרית: יפה מאוד, כל הכבוד.

ניצן הורוביץ: ולשאלה השנייה, דבורה, לגבי מעבדות, הנדסאים.

קטי קטרין שטרית: מהנדסים, פרויקטים, הם אמורים להגיש את הפרויקט כדי לקבל את התואר שלהם.

ניצן הורוביץ: שאלה טובה.

ניצן הורוביץ: דבורה.

דבורה מרגוליס: הנדסאים זה לא אני, אני מתנצלת.

דבורה מרגוליס: סליחה.

קטי קטרין שטרית: מדברים על מהנדסים.

דבורה מרגוליס: שוב, במה שקשור לכל המחויבויות האקדמיות, לשמחתנו, ברגע שעכשיו צוואר הבקבוק שהיה מבחינת בחינות, הכשרות, סדנאות ומעבדות שוחרר, תוך שבוע אנחנו מניחים שנוכל כבר להפעיל הכול.

דבורה מרגוליס: העיכוב יהיה בעצם של שבועות בודדים אל מול שנה רגילה, לא אמורה להיות שום בעיה.

דבורה מרגוליס: אם יהיו עניינים ספציפיים, חוגים ספציפיים שתהיה בהם בעיה, יינתנו פתרונות נקודתיים שם.

ניצן הורוביץ: אז את אומרת שתוך שבוע.

ניצן הורוביץ: באמת כדאי להאיץ את העניין הזה.

קטי קטרין שטרית: לעקוב אחרי זה.

ניצן הורוביץ: מיכל נוימן, היי, מה שלומך?

ניצן הורוביץ: את מייצגת בכבוד פה את יפה זילברשץ יו"ר ות"ת, בבקשה.

מיכל נוימן: אהלן, בסדר.

מיכל נוימן: מה נשמע?

מיכל נוימן: תראו, אתחבר לדברים האחרונים שאמרה דבורה מרגוליס כדי לעדכן, עדכנו גם אתמול בוועדת הכספים.

מיכל נוימן: למעשה, המוסדות להשכלה גבוהה עד כניסתו של התו הסגול אתמול פעלו במתכונת מצומצמת, כמו כל המגזר הציבורי והעסקי, עם מקסימום אחוז עובדים וסגל מינהלי, סגל אקדמי שיכלו להגיע לקמפוסים.

מיכל נוימן: ולכן, זה לא שהקמפוסים היו סגורים, הם היו פתוחים אבל אכן פעילות סטודנטיאלית לא התקיימה.

מיכל נוימן: מה ששוחרר ביום חמישי האחרון זה סיפור הבחינות שבא יחד עם הבחינות של מערכת החינוך, כל בחינות הבגרות.

מיכל נוימן: נוהל אחד שיצא לגבי הבחינות באמצעות תיקון צו בריאות העם שנחתם על ידי משרד הבריאות.

מיכל נוימן: והצו השני שנחתם ביום שישי – מה שנקרא דקה לפני כניסת שבת – הצו שמדבר על החזרת פעילות במוסדות חינוך.

מיכל נוימן: הצו הזה מדבר על חזרה מצומצמת במשורה לכיתות של עד 15 סטודנטים לתחומים כגון: סדנאות, מעבדות, התנסויות מעשיות שמתקיימות בתוך המוסדות, ותגבורים שצריכים להתקיים לאוכלוסיות שמתקשות עם הלמידה המקוונת.

מיכל נוימן: ובכך אנחנו מאוד מקווים שיינתן מענה לאוכלוסיות האלה – אם מדובר בסטודנטים עם לקויות למידה ומוגבלויות שונות; אם בסטודנטים בני החברה הערבית שמתקשים לפעמים.

מיכל נוימן: אנחנו מדווחים שהם מתקשים עם התמודדות עם חלק מהקורסים שמועברים באמצעים מקוונים בגלל בעיות שפתיות; האוכלוסייה החרדית, קשיים טכנולוגיים.

מיכל נוימן: אנחנו מאוד מקווים שהאפשרות הזו לקיים כיתות תגבור מצומצמות ייתנו את המענה ויחזירו את הסטודנטים, מה שנקרא, לרכבת הזו של ההשכלה הגבוהה, והם יצליחו במקסימום שאפשר להצליח לסיים את הסמסטר.

מיכל נוימן: לגבי ההתנסויות המעשיות, חלק מההתנסויות מתקיימות מחוץ למוסדות האקדמיים, וזה גם כתוב בצו, שם זה יהיה כפוף להנחיות שנמצאות באותו מקום.

מיכל נוימן: זאת אומרת שאם מישהו עושה קליניקה בריפוי ועיסוק או בקלינאות תקשורת והיא נמצאת בבית חולים, ובבית החולים עצמו הקליניקות האלה אינן פתוחות כרגע, אי-אפשר יהיה לעשות אותן.

מיכל נוימן: אנחנו מודעים לזה.

מיכל נוימן: אנחנו מקווים שאת הרוב הגדול של הדברים ניתן ואפשר יהיה לסיים ולחזור חזרה.

מיכל נוימן: הזכירו כאן את המורים, אז חלק מההכשרות המעשיות הן בבתי הספר, אבל בתי הספר היו סגורים עד השבוע, אז אי-אפשר היה להחזיר את המורים לעשות שם את ההתנסות המעשית.

מיכל נוימן: זה לדברים האלה.

מיכל נוימן: יש עוד משהו, ח"כ הורוביץ, שאתה רוצה שאני אתייחס אליו?

ניצן הורוביץ: כן, נשמע את הסטודנטים, ויעלו נושאים נוספים.

ניצן הורוביץ: שלומי יחיאב, יו"ר התאחדות הסטודנטים הארצית, אהלן.

שלומי יחיאב: שלום, צוהריים טובים.

שלומי יחיאב: תודה, אדוני היושב-ראש, וכל חברות וחברי הכנסת, גם על הדיון.

שלומי יחיאב: אנחנו חושבים שבאמת תהליך המעבר לתו הסגול הוא באופן רחב מהלך חיובי למערכת, גם מבחינת האופציה לייצר גם את המבחנים וגם את ההכשרות המעשיות.

שלומי יחיאב: ואנחנו מעריכים מאוד את כל מי שהיה מעורב בתהליך.

שלומי יחיאב: וזאת מבחינתנו הנקודה המורכבת – שוב, אנחנו מתנצלים ששלחנו את זה רק ממש בדקות האחרונות לוועדה – כי אנחנו כמו רוב הסטודנטים קיבלנו אתמול את ההודעות הרשמיות.

שלומי יחיאב: אומנם כבר הבנו שהתהליכים האלה מתחילים לקרות אבל לא ידענו שזה קורה השבוע.

ניצן הורוביץ: ברור, ברור.

שלומי יחיאב: כמו שראיתם בתקשורת, ההודעות שיצאו זה שהסטודנטים חוזרים ללימודים או שמהיום ניתן לקיים בחינות בקמפוס, וזה פשוט מה שהבאנו לוועדה היום – במקום כמו בדרך כלל ניירות עמדה, הבאנו הרבה שאלות.

שלומי יחיאב: אם אני יוצא רגע מהפריזמה עד עכשיו של ההשכלה ואולי בחינוך, זה שקצת התרגלו לתת את ההנחיות בלילה לפני ואז כל הציבור נכנס לפניקה.

ניצן הורוביץ: אתה צודק.

שלומי יחיאב: וגם לנו יש פה ציבור של מאות אלפי סטודנטים וסטודנטיות שנמצאים בחוסר ודאות, וההודעות האלה לא מוסיפות.

שלומי יחיאב: אז נרצה כמובן לשאול כמה שאלות.

ניצן הורוביץ: בבקשה.

שלומי יחיאב: תודה רבה.

שלומי יחיאב: אני מתייחס במיוחד לפן הרוחבי, כי בסוף אני מעריך גם את דבורה שייצגה את האוניברסיטאות, אבל רציתי לדעת אם זה חל על המכללות המתוקצבות או הלא מתוקצבות.

ניצן הורוביץ: תכף נשמע על המכללות.

שלומי יחיאב: כמה שאלות בשביל לדעת את הכיוונים.

שלומי יחיאב: למשל, סטודנטים שנמצאים בסיכון או שהמשפחות שלהם נמצאות בסיכון והם נמצאים בבתים, מה יהיה איתם?

שלומי יחיאב: איך הם יתמודדו עם המבחנים הפיזיים?

שלומי יחיאב: האם יהיו חלופות לאוכלוסיות האלה?

שלומי יחיאב: מה למשל בסוגיה של התחבורה הציבורית?

שלומי יחיאב: בחלק מהקמפוסים במדינה הקפיאו את התחבורה לתוך הקמפוסים ושמו מגבלות, האם סטודנטים יוכלו להגיע למבחנים ללא תחבורה ציבורית?

שלומי יחיאב: אני מזכיר שכמעט מחצית מהסטודנטים תלויים בתחבורה ציבורית.

שלומי יחיאב: דוגמה נוספת בהיבט של המבחנים, פורסם בהודעה שהחל מהיום אפשר לקיים את המבחנים בקמפוס, זה אומר שמחר מוסד יכול לקיים מבחן בקמפוס?

שלומי יחיאב: אני לא בטוח שזה אפשרי מבחינת הסטודנטים שלומדים.

שלומי יחיאב: הצענו שתהיה איזושהי תקופת buffer זמן.

שלומי יחיאב: ובגדול, הדבר הכי חשוב לנו פה, יושב-ראש הוועדה, בסוף יש כמובן חופש אקדמי, ואנחנו מכבדים ומעריכים וחושבים שזה חשוב, אבל בתוך משבר קורונה, וגם על זה דיברתי בוועדה הקודמת, יש חשיבות גדולה לאזורים המסוימים של אחידות והודעה לסטודנטים.

שלומי יחיאב: כי בסוף חלק מהסטודנטים גם עובר בין תארים ובין מוסדות ויוצא לשוק העבודה.

שלומי יחיאב: ואם נותנים באיזה מקום אחד עובר בינארי, אז אנחנו צריכים להבין מה ההשלכות הרוחביות ואיך נותנים לאוכלוסיות שנמצאות באותו סיכון – זה לא משנה אם אני לומד באוניברסיטת תל אביב או במכללה x – צריך להיות איזה רף מסוים של החלטות שייתנו לסטודנטים שלנו את הוודאות, את היציבות, לראות שהם לא נופלים בין הכיסאות.

שלומי יחיאב: וכמו שאמרתי פעם קודמת, צריך להיות מנגנון שמאפשר את קבלת ההחלטות האלו בצורה רוחבית בלי שתהיה איזושהי אפליה או פגיעה בין הסטודנטים.

ניצן הורוביץ: נתחיל עם המכללות, כי זה מאוד חשוב.

ניצן הורוביץ: בני אלון יו"ר פורום המנכ"לים של ועד ראשי המכללות.

ניצן הורוביץ: שלומי, תישאר איתנו, נשמע ביחד.

ניצן הורוביץ: שלום, בני, קודם כול השאלה הבסיסית, האם מה שדבורה ומיכל אמרו וסיפרו חל על המכללות?

ניצן הורוביץ: אותו סיפור לגבי הבחינות והנהלים.

בני אלון: קודם כול נתחיל מתהליכי הקבלה.

בני אלון: גם המכללות האקדמיות הציבוריות התאימו את עצמן לשינויים של מועדי הפסיכומטרי, וכמובן מתאימות את התאריכים, ומאפשרות קבלה לכל הסטודנטים שהתעכבו בעקבות הדחייה של הבחינה.

בני אלון: זה דבר ראשון.

ניצן הורוביץ: זה טוב.

בני אלון: דבר שני לגבי ההוראה.

בני אלון: אנחנו כרגע נערכים, כמו שמיכל נוימן סיפרה, לכל מה שקשור בלימוד בסדנאות, הכשרות מעשיות, מעבדות של לימודי הנדסה, מדעי החיים, וכו', נערכים להפעלה של הדבר הזה.

בני אלון: הדבר הזה מצריך מאיתנו היערכות מיוחדת, אבל בהחלט כל המכללות, כל המנכ"לים והנשיאים נערכים לדבר הזה בימים האחרונים, ונפעיל את זה בקרוב מאוד.

בני אלון: כמובן שאנחנו בקשר ישיר גם עם אגודות הסטודנטים וגם עם שלומי לגבי ההיערכות בנושא הזה, ואנחנו מאוד רגישים לקשר ולתקשורות עם הסטודנטים בהקשר הזה.

בני אלון: לגבי הבחינות.

בני אלון: הנושא הזה מורכב, אנחנו נערכים אליו.

בני אלון: אני יכול להרגיע את שלומי, ואני בטוח שגם דבורה תוסיף על זה, זה לא שלוחצים על כפתור ופתאום - - -

ניצן הורוביץ: לא יהיו בחינות מחר.

בני אלון: לא יהיו בחינות מחר בקמפוסים, הכוונה, מכיוון שהדבר הזה לוקח זמן, יש פה היערכות לוגיסטית, יש לוח שנה אקדמי, יש את לוח הבחינות, זה מאוד מורכב.

בני אלון: ייקח קצת זמן להתארגן עם הדבר הזה, אבל כל המכללות התחילו להיערך, לומדות את הדבר הזה.

בני אלון: יש פה גם היבטים אקדמיים שגם הם נלמדים לעומק.

בני אלון: חלק מהבחינות, אגב, נדחו, אז את אלה שנדחו אני מניח שרוב המכללות יבקשו לקיים בסט הראשון, אני מתכוון למועדי ב' של סמסטר א'.

בני אלון: ואנחנו נערכים לכל הסיטואציה הזאת בהתאם להנחיות של משרד הבריאות.

ניצן הורוביץ: את זה גם אשאל תכף את דבורה.

ניצן הורוביץ: מה לגבי מה ששלומי שאל על סטודנטים בסיכון?

ניצן הורוביץ: כאלה שלא יוכלו להגיע, למשל, גם לבחינות.

ניצן הורוביץ: מה יהיה איתם?

ניצן הורוביץ: איך הם ייבחנו?

בני אלון: בכל המכללות יש היערכות מיוחדת עוד לפני התקופה.

בני אלון: מרגע שהתחיל משבר הקורונה כל המכללות הקימו מערך מיוחד של דיקנט הסטודנטים ומינהל הסטודנטים, והם מטפלים באופן פרטני בכל סטודנט שיש לו בעיות אישיות, בין אם אלו סטודנטים לקויי למידה, בין אם אלו סטודנטים שבסיכון, בין אם אלו סטודנטים שנכנסו לבידוד.

בני אלון: אני מזכיר, גם את זה היה לנו אפילו בתקופות שהקמפוסים פעלו.

בני אלון: ולכן אנחנו נערכים ונותנים פתרונות, חלקם פתרונות לוגיסטיים וחלקם פתרונות אקדמיים.

בני אלון: בהחלט אנחנו נערכים גם לדבר הזה.

ניצן הורוביץ: נערכים, אבל צריך להגיד את האמירה הבסיסית שכל סטודנט יוכל להיבחן גם אם הוא בסיכון.

ניצן הורוביץ: צריך שזה יהיה ברור.

בני אלון: זה חד-משמעי, ובהחלט אנחנו מתחייבים שכל סטודנט יוכל להיבחן ולקבל בצורה הוגנת את התנאים שיאפשרו לו לבצע גם את הבחינה וגם את ההוראה.

בני אלון: בהחלט נעמוד על כך.

בני אלון: ה-DNA של המכללות הוא באמת ליווי צמוד ואישי של הסטודנטים, ואנחנו רואים בהם שותפים להצלחה של המכללות.

ניצן הורוביץ: תודה, בני.

ניצן הורוביץ: עוד משפט שאתה רוצה להגיד ביחס למכללות שלא נאמר או שנמשיך איתך אחר כך?

בני אלון: אם אפשר.

בני אלון: באופן כללי המכללות, מעבר לסיוע הפרטני והאישי האקדמי, העמידו סיוע כלכלי מאוד נרחב למרות שהאמצעים של המכללות יותר דלים.

בני אלון: העמדנו סיוע מאוד נרחב לסטודנטים, בין אם אלו סטודנטים שמתקשים כלכלית, בין אם אלו סטודנטים שמתגוררים במעונות, באמצעים מגוונים, החל מקרנות סיוע ומלגות ומענקים, ודרך הסדרי מימון ללא ריבית וללא הצמדה, ודרך פריסות תשלומים מאוד נרחבות.

בני אלון: אני חייב להגיד שאנחנו מקבלים פידבק מאוד טוב מאגודות הסטודנטים של המכללות הציבוריות בהקשר הזה.

בני אלון: חשוב לי שגם זה ייאמר.

ניצן הורוביץ: תודה.

שלומי יחיאב: אם זה עבר לשיח ולדיון הכלכלי, השאלה אם אני יכול להגיב.

שלומי יחיאב: אמרנו שזה לא השיח בוועדה.

ניצן הורוביץ: תכף נגיע גם לעניין הזה, כי אי-אפשר להימנע ממנו, אז חכה.

שלומי יחיאב: תודה.

רפאל גמיש: אם אפשר להוסיף משפט אחד בקשר למבחנים.

ניצן הורוביץ: בבקשה.

רפאל גמיש: אני רוצה להצביע על בעיה טיפה יותר מורכבת לעניין קבוצות הסיכון.

רפאל גמיש: לנו אין יכולת, למוסדות, לבדוק מי באמת בקבוצת הסיכון או לא.

רפאל גמיש: ובשיווי משקל שסטודנט מודיע שהוא לא יכול להיבחן כי הוא בקבוצת סיכון, אנחנו באמת חסרי יכולת לוודא אם אבא שלו חולה או שהוא חולה או שהוא בקבוצת סיכון.

רפאל גמיש: זאת אומרת שמתקיימת פה איזושהי מערכת שפעם אחת אנחנו אומרים חלק פרונטלי, אבל החלק שבוחר שלא, נצטרך לתת לו מענה.

רפאל גמיש: לדעתי יותר פשוט להחליט, לפחות ככה זה אצלנו, מכיוון ששיווי המשקל מתקבל שמרבית הסטודנטים מעדיפים חלופות למבחנים פרונטליים, אז אנחנו נותנים דגש על דרכים אחרות, למעט מקרים כמו פסיכולוגיה קלינית, עיצוב, דברים שהנוכחות הפיזית מחייבת.

רפאל גמיש: כי אחרת זה באמת בלתי אפשרי לוודא את זה.

ניצן הורוביץ: ברור לי.

ניצן הורוביץ: אבל, תראה, קח נקודת הנחה שיש סטודנטים שבאמת לא יכולים לבוא, מה לעשות.

רפאל גמיש: נכון.

ניצן הורוביץ: את רוצה בעניין הזה?

קטי קטרין שטרית: כן, בעניין הזה.

קטי קטרין שטרית: השאלה הזו גם יכולה להיות מכוונת למכללות וגם לאוניברסיטאות מבחינת המבחנים.

קטי קטרין שטרית: כשהתחילה המגפה והסטודנטים נאלצו להישאר בבית התחילו השיעורים המקוונים על ידי המרצים, וניתנה להם גם עבודה, ניתנו להם עבודות, הרבה עבודות.

קטי קטרין שטרית: יש לי בבית שתי סטודנטיות, אחת תואר ראשון, אחת תואר שני, וניתנו להן עבודות, והן ביצעו אותם.

קטי קטרין שטרית: הן פשוט ישבו ועבדו ועבדו ועבדו ועבדו וביצעו אותם.

קטי קטרין שטרית: עכשיו נאמר להן שבעצם מחזירים את העבודות לאחוז המקורי של שקלול הציון.

קטי קטרין שטרית: זאת אומרת שאם זה היה 20% אז זה יישאר 20%, כשהגבירו ותגברו להן את העבודות.

קטי קטרין שטרית: אז אתם צריכים להחליט, כי הסטודנטים כן ישבו בבית ועבדו, ועכשיו הם צריכים לחזור למטלות שיינתנו להם על ידי ההשכלה הגבוהה, על ידי המל"ג ועל ידי המכללות.

קטי קטרין שטרית: אז, חבר'ה, אתם צריכים להחליט, כי זה מאוד מבלבל את הסטודנטים, זה מטיל עליהם עומס יתר, שגם ככה הם נמצאים בו כרגע.

קטי קטרין שטרית: אני חושבת שאתם צריכים לעשות חשיבה מחדש ולשנות את שקלול הציון כפי שאחרי תקופת המגפה.

קטי קטרין שטרית: עכשיו אנחנו נמצאים בתקופה שדורשת שקלול אחר של הציונים.

ניצן הורוביץ: רפי, אתה רוצה להתייחס לזה או שאני אבקש תשובה?

ניצן הורוביץ: את רוצה לענות על זה?

דבורה מרגוליס: אני יכולה להגיד משהו.

ניצן הורוביץ: בבקשה.

דבורה מרגוליס: תראו, קודם כול אני מניחה שיש הבדלים בין תחום ידע לתחום ידע.

דבורה מרגוליס: אנחנו לא יודעים על איזה תחום ידע מדובר, ולא נראה לי שהפורום המכובד הזה זה המקום בדיוק להגיד מה יהיה המשקל של עבודה מול בחינה.

סונדוס סאלח: - - -

ניצן הורוביץ: היא מתכוונת לרזולוציות.

קטי קטרין שטרית: עבדתי באוניברסיטה בבר-אילן, אני מכירה את השקלול.

דבורה מרגוליס: אני רוצה להגיד באופן כללי שאחת מהפקות הלקחים הראשונות שנעשו אצלנו בהקשר של הלמידה המקוונת היא שכדי שהמרצה יהיה עם אצבע על הדופק לגבי מצב הידע של הסטודנטים שלו – שהוא לא פוגש אותם פיזית ולא תמיד יכול לשוחח איתם, ושעות קבלה וכו' וכו', דברים שלא קיימים בתקופת קורונה – אחת ההנחיות הייתה להטיל יותר מטלות לא כדי להקשות על הסטודנטים, אלא כדי לאפשר למרצה לתת את הידע בצורה מיטבית.

דבורה מרגוליס: מה השקלול של כל אותן העבודות שייעשו עם הציון הסופי, אני מניחה, וזה אפילו לא ברמת אוניברסיטה, אפילו לא ברמת פקולטה, זה ברמת חוג, וכל מרצה יחד עם הדיקן הרלוונטי יקבלו החלטות.

דבורה מרגוליס: אני גם יודעת שאין מרצה שלא ניתן להגיע אליו ולדבר איתו ולשוחח כשרוצים לדבר על מה המשקל הזה מול זה, ויכול להיות שאפילו לא יהיה בזה צורך, כי נראה איך יסתיימו הבחינות.

דבורה מרגוליס: כולנו מקווים שהשנה האקדמית הזאת תסתיים לא פחות טוב מהשנים האחרות, ואולי אפילו טוב יותר.

קטי קטרין שטרית: אבל תתייחסי בבקשה לקטע שבו כרגע המשק חוזר לאט לאט לעצמו, הסטודנטים הללו חוזרים גם כן, אולי חלקם, לא כולם, כי הרבה מהם פוטרו או יצאו לחל"ת, אבל חלקם חוזרים בחזרה.

קטי קטרין שטרית: עכשיו שימי לב מה קרה.

קטי קטרין שטרית: בתקופה של הקורונה, בתקופה עכשיו כשהם היו בבתים אז הם עבדו מאוד קשה, המטלות היו מאוד קשות, עכשיו הם רוצים לחזור בחזרה, הם יצטרכו עכשיו מטלות נוספות, כולל מבחנים באותה רמה שהייתה טרום הקורונה.

קטי קטרין שטרית: אז כן צריכה להיות חשיבה, ולא צריכה להיות אטימות לגמרי, אוקיי, חוזרים, אז בואו נפגיז אותם.

קטי קטרין שטרית: כי מצבם הכלכלי של הסטודנטים היום הוא קשה מאוד, חלקם אפילו נושרים, חלקם אפילו ינשרו ממערכות הלימודים, אז קחו את זה בחשבון.

קטי קטרין שטרית: צריך לקחת את מכלול הדברים, לא להיות אטומים ולהגיד: אין מה לעשות, צריך לחזור למבחנים, צריך לחזור למטלות נוספות, כשהם באמת ובתמים ביצעו את כל המטלות שהמרצים ביקשו מהם.

קטי קטרין שטרית: המרצים נמצאו במצב כזה שהם חייבים לתת מטלות, כי אז יש תחושה שלומדים, ומצד שני מחזירים אותם בחזרה למה שהיה אמור להיות טרום הקורונה.

ניצן הורוביץ: אורלי רצתה להוסיף פה.

אורלי פרומן: אני רוצה להוסיף לדברים של חברת הכנסת שטרית, ואני מפנה את השאלה גם לאוניברסיטאות וגם למכללות.

אורלי פרומן: נכון שהלמידה המקוונת במוסדות להשכלה גבוהה הייתה מסודרת ומוסדרת, אבל זה לא תחליף טוטלי ללמידה הפרונטלית, לשיח, לדיונים וכו'.

ניצן הורוביץ: נכון.

אורלי פרומן: לא סוד הוא שרבים מהסטודנטים חוששים מכישלון, מאיבוד שנה, ויש לי שאלה, האם - - -

ניצן הורוביץ: את מדברת על זה שהם חוששים מכישלון בבחינות?

אורלי פרומן: בבחינות.

אורלי פרומן: בחזרה הזו ההדרגתית, האם יהיה מערך של שיעורי תגבור, מרתונים להשלמת פערים לימודיים שלא יכלו לבוא לידי ביטוי בלימוד מרחוק?

ניצן הורוביץ: זאת נקודה טובה.

אורלי פרומן: האם ייקחו בחשבון גם בכתיבת המבחנים את התקופה הלא רגילה הזאת שכולם עברו?

אורלי פרומן: והסטודנטים הם אזרחים, הם עובדים, הם הורים לילדים שעדיין לא חוזרים, וכו'.

אורלי פרומן: והשאלה השנייה, גם לכם וגם למכללות, האם שמתם לכם כיעד שלא תהיה נשירה השנה עד אחרון התלמידים, הן מבחינה כלכלית והן מבחינה אקדמית, שתעשו את הכול עד אחרון הסטודנטים לסייע, לעזור כדי שלא תהיה נשירה?

אורלי פרומן: לא אתם רוצים את זה, לא המשק רוצה את זה, בוודאי לא הסטודנטים.

אורלי פרומן: תודה.

ניצן הורוביץ: דבורה מרגוליס.

דבורה מרגוליס: אני ממש אבקש אם אתם מוכנים, נמצא איתכם על הזום פרופ' גיא הרפז שהוא גם דיקן הסטודנטים של האוניברסיטה העברית, אבל הוא יו"ר פורום כל דיקני הסטודנטים, אגב, לא רק של האוניברסיטאות, גם של המכללות.

דבורה מרגוליס: אני חושבת שתשמחו לשמוע מה שיש לו לומר.

אורלי פרומן: אוקיי.

אורלי פרומן: בבקשה.

ניצן הורוביץ: בבקשה, בואו נשמע.

ניצן הורוביץ: הוא לא היה ברשימה שהייתה לי, פרופ' גיא הרפז, שלום, יו"ר הפורום הארצי של דיקני הסטודנטים.

גיא הרפז: שלום, תודה רבה על ההזמנה.

גיא הרפז: אנסה לקצר ולמקד.

גיא הרפז: רק אולי אגיד משהו על הפוזיציה שלי.

גיא הרפז: מצד אחד אני חלק מהממסד ושייך לאוניברסיטה, ומצד שני מבחינת האג'נדה שלי, היא במידה רבה חופפת את זו של שלומי, ולכן אני חושב שזו פוזיציה טובה שיכולה לגשר בין הממסד לסטודנטים, ואולי להציג עמדה יותר מאוזנת.

גיא הרפז: שלוש הערות.

גיא הרפז: הראשונה היא החשובה ביותר והיא לגבי נשירה.

גיא הרפז: אני חושב שהחובה שלנו כמוסדות היא באמת לאתר סטודנטים בסכנת נשירה ולהילחם בציפורניים על כל אחד מהם.

גיא הרפז: מצד אחד אין עדיין אינדיקציות לנשירה מוגברת, בין השאר משום שסטודנטים בדרך כלל לא קמים בבוקר ומודיעים על נשירה, אלא הם נושרים תוך כדי תנועה.

גיא הרפז: זאת אומרת שהם נופלים בדרך.

גיא הרפז: אז אין לנו נכון לרגע זה אינדיקציה על גידול בשיעורי הנשירה, אבל יש סיבות טובות לדאוג, במיוחד מדרוויניזם אקדמי, שהחזקים יתחזקו והחלשים ייחלשו.

ניצן הורוביץ: נכון.

קטי קטרין שטרית: ברור.

גיא הרפז: כשיש לנו תורת הפעלה מאוד מוצלחת וניסיון מאוד עשיר לטובת אוכלוסיות מיוחדות, לטובת בעלי לקויות.

גיא הרפז: איפשהו אולי אנחנו קצת מופתעים ונצטרך ללמוד תוך כדי תנועה, זה לגבי ההורים, סטודנטים שהם הורים, שעד היום לא היינו בביזנס של לתמוך בהם, וברור שהם מאותגרים.

גיא הרפז: אז זו הערה ראשונה.

גיא הרפז: הערה שנייה היא לגבי הפן הרגשי.

גיא הרפז: אנחנו בפורום עורכים עכשיו סקר בין כל 60 המוסדות, ואני מניח שהנתונים יהיו מוכנים עוד יומיים.

גיא הרפז: אני כבר יכול להעיד מאינדיקציות ראשוניות שברור שיש פה מצוקה רגשית קשה של לא מעט סטודנטים, שאני חושב שהיא נובעת משני גורמים, אחד זה הבדידות, ושתיים זה אי-הוודאות.

גיא הרפז: ופה אני מתחבר לדברים של שלומי.

גיא הרפז: ככל שההנחיות מלמעלה של המדינה, גם ביחס להוראה וגם לגבי אופני הבחינה, יהיו ברורים יותר, כך הסטודנטים יהיו רגועים יותר.

גיא הרפז: אז יש צורך אקוטי בבהירות.

גיא הרפז: נקודה שלישית לגבי הנושא שאציל פולני לא אמור לדבר עליה זה הכסף.

ניצן הורוביץ: אתה בהחלט אמור לדבר.

ניצן הורוביץ: תכף ניגע בזה ישירות.

ניצן הורוביץ: אין בעיה, הנושא הזה דרמטי.

גיא הרפז: אז רק משפט אחד.

גיא הרפז: באופן טנטטיבי אני יכול להגיד שמצד אחד יש פה מצוקה כלכלית קשה.

ניצן הורוביץ: נכון.

גיא הרפז: אבל כנגד זה האינדיקציות שלי גם מהעברית וגם ממוסדות אחרים זה שכנראה גודל הקבוצה במצוקה הוא יותר קטן, אולי אפילו הרבה יותר קטן, ממה שחשבנו.

גיא הרפז: זה לא אומר שלא צריך לעזור, להפך, אני חושב שזה מחייב לעזור, ואולי יהיה קל יותר לעזור כי הקבוצה היא כנראה לא בהיקפים שאני אישית חששתי מהם בהתחלה.

גיא הרפז: היא טיפ-טיפה יותר קטנה, מה שאולי יקל על סיוע הכירורגי לטובתם.

ניצן הורוביץ: קודם כול אני שמח על מה שאמרת.

ניצן הורוביץ: לפני עניין הכסף נמצה פה את עניין הבחינות, שלומי, בבקשה, בעניין הזה, ותכף נעבור לענייני כסף.

ניצן הורוביץ: רצית להתייחס למה שהם אמרו?

שלומי יחיאב: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

שלומי יחיאב: אגיד גם תודה לדברים של פרופ' הרפז, שגם מסתכל ובדיוק רואה את שתי הזוויות.

שלומי יחיאב: אני חושב שכרגע אם אני צריך לזקק את הפער – ודרך אגב, מאז שדיברתי ועלו לדבר והציגו שהתמונה יחסית טובה ושאולי זו תהיה שנה אקדמית יותר טובה מהקודמות – אני כרגע רק בווטסאפים מקבל מכל יושבי-הראש של האגודות ומסטודנטים שאומרים לי: איך יכול להיות שזאת לא התמונה?

שלומי יחיאב: בשטח אנחנו מרגישים משהו אחר.

שלומי יחיאב: אז יש פה פער.

שלומי יחיאב: לצערי הרב, אני מתעסק יותר מדיי בתקופה האחרונה בלנסות לגשר את הפער ולהסביר ולתת סקרים ועמדות, ואני חושב שזה לא התפקיד שלנו.

שלומי יחיאב: אנחנו כהנהגת סטודנטים צריכים בסופו של דבר לסיים את השנה הזאת גם בפן האקדמי וגם בפן הכלכלי.

שלומי יחיאב: ואם יש פער, והמסמכים ששולחים, והסקרים לא מספיק מגבים, ועדיין התמונה כל כך טובה, אז אני אומר גם לפורום המכובד פה – ואני מאוד מעריך את כל הנוכחים מציר האקדמיה – אנחנו כבר מבחינתנו סיימנו את הציר של העבודה רק במסמכים, ונצא לשטח ונראה לכם שהמציאות לא כזאת, ואת הפער הזה חייבים לגשר.

שלומי יחיאב: אני לא בטוח שצריך לגשר אותו בכל מיני מהלכים פרלמנטריים, יש לנו את הכלים גם לשיח בין האגודות, לשיח אליכם, וגם לנו בפן הרוחבי.

ניצן הורוביץ: בסדר גמור.

שלומי יחיאב: לא הייתה פעם אחת שלא באתי ואמרתי: בוא נפתור את הבעיות האלה, אבל יש פה נתק ענק וחייבים לגשר אותו.

שלומי יחיאב: אני חושב שאם יש פה בתוך המערכת אנשים כמו גיא או אנשים שמסתכלים על שתי האוכלוסיות, גם על המערכת וגם על הסטודנטים ויכולים לגשר את זה, אנחנו נשמח.

שלומי יחיאב: הם מציגים פה מציאות שלא מחוברת עד הסוף לשטח.

ניצן הורוביץ: הבנו.

שלומי יחיאב: מי שייפגעו בסוף, אדוני היושב-ראש, אלו באמת הסטודנטים החלשים.

שלומי יחיאב: ואני לא סתם מרים את הדגל הזה מהפגישה הראשונה שהייתה לנו, אלו סטודנטים בסיכון, אלו סטודנטים מאוכלוסיות מיוחדות, וגם עם החזרה ללימודים זה לא נותן להם את כל המענה.

שלומי יחיאב: ואמרתי גם בפעם הקודמת כהכנה גם לשיח הכלכלי, המוסדות באמת ברובם עשו את המרב, ולא באנו אפילו פעם אחת בשיח למישהו מהמוסדות ואמרנו לו: לא עשית מספיק.

שלומי יחיאב: פנינו לרגולטור, פנינו למדינה, ואמרנו שצריכה להיות פה הסתכלות רוחבית על כולם, כי בסוף מה שנוצר פה, אותו דרוויניזם שפרופ' הרפז דיבר עליו, אם זה קורה באקדמיה, אז אני חושב שאבדנו.

ניצן הורוביץ: תכף נגיע לנושא הזה.

קטי קטרין שטרית: קודם כול אני רוצה לחזק את הדברים שאמרת, שלומי.

קטי קטרין שטרית: לפני שבועיים ניהלתי ישיבת זום עם 49, זה היה?

קטי קטרין שטרית: תזכיר לי כמה ראשי אגודות, זה היה מחולק לאוניברסיטאות, מכללות ומכללות לא מתוקצבות.

קטי קטרין שטרית: המשבר הגדול ביותר הוא במכללות הלא מתוקצבות, ובמכללות ששם גם שכר הלימוד גבוה מאוד.

קטי קטרין שטרית: אנחנו לפני משבר של סטודנטים שהם תחת נטל כלכלי כפול, גם של תשלומי שכר לימוד, וגם של הוצאות שוטפות, שמרביתם נותרו ללא כל מקור הכנסה וללא זכאות לסיוע.

קטי קטרין שטרית: מה שקורה כרגע, וזו השערורייה, שעכשיו ניצור פער עצום בין הסטודנטים שמגיעים מהפריפריה, שבדרך כלל הולכים למכללות ולמכללות הלא מתוקצבות לבין סטודנטים שהולכים לאוניברסיטאות, ויכול להיות שגם ימשיכו ויהיו באוניברסיטאות.

קטי קטרין שטרית: ואז נחזור לפערים העצומים שלקח למדינת ישראל שנים רבות לצמצם אותם, הצמצום בין הפריפריה החברתית לבין המרכז החברתי.

קטי קטרין שטרית: אני חושבת שעל זה צריך לתת את הדעת, כי יש לי תחושה מאוד קשה לאחר מה ששמעתי מפרופ' הרפז שכנראה לא מבינים את עוצמת המשבר.

קטי קטרין שטרית: והמשבר הוא שסטודנטים מהפריפריה נושרים, והם נושאים בכמויות בעקבות המשבר.

קטי קטרין שטרית: גם כך היה להם קשה בתקופה של טרום הקורונה, כי הם עבדו וגם למדו.

קטי קטרין שטרית: עכשיו חלקם הגדול בחל"ת ומפוטר, אין שום סיכוי שהם יחזרו ללמוד.

קטי קטרין שטרית: ולכן אני מציעה, ואני גם מצפה שתיתנו את הדעת על זה, כי מה שיקרה זה שפשוט אנחנו חוזרים הרבה מאוד שנים אחורה אחרי כל כך הרבה שנים שצומצם הפער.

ניצן הורוביץ: תודה, קטי.

ניצן הורוביץ: אני מצטרף לכל מה שאמרת.

ניצן הורוביץ: נעבור קצת להיבט הכספי, כי אי-אפשר להתעלם מזה, למרות שהיה אתמול דיון בוועדת הכספים, אני יודע.

ניצן הורוביץ: אני אמשיך משם.

ניצן הורוביץ: תישאר איתנו, שלומי, כדאי שתשמע את זה.

ניצן הורוביץ: נועה שוקרון ממשרד האוצר, רפרנטית תעשייה והשכלה גבוהה באגף תקציבים.

עידו סופר: אתייחס, בבקשה.

עידו סופר: נועה ביחד איתי, אנחנו עובדים ביחד.

ניצן הורוביץ: תשמע, המצב קשה, אני לא אנסה ליפות את זה.

ניצן הורוביץ: חלק גדול מהסטודנטים, בגלל כל מיני סיבות, לא מקבלים דמי אבטלה, וזה משפיע באופן קשה על היכולת שלהם להמשיך בלימודים, נשירה.

ניצן הורוביץ: יש מצוקה מאוד גדולה, ודיברנו על זה פה כבר כמה פעמים בוועדה.

ניצן הורוביץ: אבל אני לא רואה התייחסות מיוחדת של משרד האוצר לסטודנטים.

ניצן הורוביץ: אני חושב שהסטודנטים זה ציבור פה שנפל לגמרי בין הכיסאות.

עידו סופר: אמרתי את זה גם אתמול בוועדת הכספים.

ניצן הורוביץ: אני יודע, שמעתי.

עידו סופר: אין בעיה, אני אחזור בשמחה.

ניצן הורוביץ: אל תחזור.

קטי קטרין שטרית: השאלה אם יש שינוי בעמדה ב-24 שעות.

ניצן הורוביץ: אני אומר אל תחזור.

סונדוס סאלח: מה נעשה עם מה שהיה אתמול.

עידו סופר: אסביר מה העמדה, ואחר כך בשמחה רבה אני אשיב לשאלות.

עידו סופר: אני רוצה לומר, אני יודע שאמרתי את זה בעבר, החשיבות המרכזית היא עדיין של התוכנית הרב-שנתית, כולל, אגב, יש סכומים מאוד גדולים שמוקדשים לתוכניות הנגשה, דווקא כמובן בין אם זה לציבור החרדי, בין אם זה לציבור הערבי, ובין אם זה לאוכלוסיות אחרות שזקוקות לסיוע.

קטי קטרין שטרית: לפריפריה.

עידו סופר: בוודאי, חברת הכנסת שטרית.

עידו סופר: הנושא הזה של גישור על הפערים חשוב לנו מאוד, וזה אחד מהדברים המשמעותיים שיש בתוכנית הרב-שנתית.

עידו סופר: גם זה וגם עניין של המשך הסמסטר וההבטחה שלו.

עידו סופר: ואני חושב שמערכת ההשכלה הגבוהה ממשיכה סך הכול לפעול בצורה דומה למה שהיה בעבר, והשיבוש בשגרה לעומת שנים קודמות הוא יחסית בשוליים לעומת מה שצפינו.

ניצן הורוביץ: לא, אי-אפשר להגיד שהוא בשוליים.

ניצן הורוביץ: יש גבול, אי-אפשר להגזים, הוא לא בשוליים.

ניצן הורוביץ: זה שיבוש קשה, בוא, חודש וחצי.

עידו סופר: יו"ר הוועדה, אני גם אב לילדים צעירים, וכשאנחנו מסתכלים על מה שקורה בתחומים אחרים לעומת מערכת ההשכלה הגבוהה, אני חושב שסך הכול כל הגורמים הרלוונטיים עשו באמת מאמץ מאוד גדול כדי שהסמסטר יימשך, כולל הבחינות.

עידו סופר: חברת הכנסת שטרית, חשוב לציין את זה וזה נאמר, יש סיבה מאוד משמעותית לנשירה, יכולה להיות גם בגלל העובדה שלא מצליחים לקבל את התגבור או את הסיוע הנדרש, בין אם אלו בעלי מוגבלויות, בין אם אלו סטודנטים שצריכים את היחס האישי, והדבר שקורה עכשיו כשתתאפשר גם הגעה פיזית הוא קריטי לא פחות.

עידו סופר: אז אני אומר ששני הדברים, וזה שבאמת סטודנטים לא מקבלים, כמו שאמרתי, סמסטר ביציאה, נקרא לזה ככה, שמעכבת את היציאה שלהם לשוק העבודה.

עידו סופר: אלו שני הדברים, אני אומר בשיא הכנות, לדעתנו הכי קריטיים מהיבט סדר העדיפויות.

עידו סופר: עכשיו אתייחס לפן הכלכלי.

עידו סופר: לעניין התפיסה, הסטודנטים מבחינתנו כמשרד, ואני בטוח ששותפים כל משרדי הממשלה, ובוודאי ות"ת, מדובר בנכס אסטרטגי למדינת ישראל, וכך אנחנו מכוונים לנהוג בו.

עידו סופר: זה דבר ראשון, וזאת סוגיה שאין פה מחלוקת ולא צריך להכניס לנו את זה לראש, ועם זה אנחנו מגיעים כהנחת מוצא.

עידו סופר: זה גם ההון האנושי הנדרש למשק, זה גם למחקר, זה גם לשוק העבודה, וכל הדברים האחרים.

ניצן הורוביץ: ובתכלס.

עידו סופר: כרגע במסגרת עבודת המטה שלנו קיים פער.

עידו סופר: אגיד מה הפער שאנחנו צריכים ללבן יחד עם התאחדות הסטודנטים וות"ת, הוא מתייחס לשני חלקים.

עידו סופר: אחד, המוסדות הכינו מערכי סיוע.

עידו סופר: ממערכי הסיוע האלה ממה שאנחנו מבינים – אפשר לתת לדוגמה את האוניברסיטה העברית ואת תל אביב – כרגע אין מיצוי.

עידו סופר: בהיבט של הבקשה, מס' הבקשות לקבלת סיוע בשכר דירה, לקבלת סיוע אחר, הוא כרגע יחסית נמוך.

עידו סופר: אנחנו מנסים להבין האם מדובר כאן כתוצאה מזה שאין הבנה של הסטודנטים או שהם לא מכירים את הדבר הזה.

עידו סופר: זה דבר אחד.

ניצן הורוביץ: תכף נשאל, הנה, זה נושא, תת-מיצוי.

ניצן הורוביץ: רשמתי.

עידו סופר: זאת שאלה אחת.

עידו סופר: נקודה נוספת, ורפי גמיש נמצא כאן על הקו, יש כרגע גם מערך הלוואות של חמש שנים עם ריבית מינימלית, חלק מהמוסדות גם מממנים אותה, אין שם מגבלה, זאת קרן הלוואות – אני מתעסק גם בקרנות הלוואות של המדינה – מאוד נגישה.

עידו סופר: ושם ניתן סיוע עם פריסה מאוד אטרקטיבית לכל סטודנט שחפץ בכך.

עידו סופר: נקרא לזה בהיבט של מה שקיים כרגע.

ניצן הורוביץ: תכף נבדוק.

עידו סופר: כלומר, סיוע שהמוסדות העמידו וגם מערך הלוואות מאוד נגיש ומאוד אטרקטיבי.

עידו סופר: וחוץ מזה יש גם איזשהו פער בנתונים, וזה קצת מתייחס למה שפרופ' הרפז אמר מקודם.

עידו סופר: לפי פילוח שאנחנו עושים לאוכלוסייה אנחנו רואים – עם חתכים של סוציו-אקונומי, מי עבד לפני, מי לא פוטר גם אם הוא עבד לפני – אנחנו מגיעים לאוכלוסייה שיכולה להיות באמת בבעיה שהיא הרבה יותר קטנה ממה שהתאחדות הסטודנטים סבורה.

עידו סופר: אם יש לנו אי-הבנה או פער או ניתוק ממה שקורה בפועל אנחנו צריכים להבין את זה.

עידו סופר: אבל בקבלת ההחלטות שלנו גם אם זאת אוכלוסייה קטנה אני לא אומר שלא צריך לסייע לה.

עידו סופר: אני חושב שצריך לסייע לה, אבל אנחנו וות"ת והמוסדות נמצא את הפתרונות.

עידו סופר: אבל אנחנו צריכים להבין אם מדובר ב-10,000 סטודנטים או שמדובר ב-200,000 סטודנטים.

ניצן הורוביץ: רגע, עידו, מה זה אוכלוסייה קטנה?

ניצן הורוביץ: מה זה קטנה?

ניצן הורוביץ: אם אתה אומר שיש פער, ופה אמרו "גדולה", ואתה אומר "קטנה", אז תגיד שנבין, מה זה קטנה ומה זה גדולה בעיניך?

עידו סופר: אנחנו צריכים עוד ללבן את הדבר הזה.

עידו סופר: אם שלומי מדבר על 200,000 סטודנטים שנמצאים בבעיה או מספרים כאלה, אז אנחנו צריכים להבין מה הפער.

עידו סופר: לצורך העניין אנחנו מדברים על 350,000 סטודנטים כולל חינוך והנדסאים, ואנחנו עוד צריכים לעשות את הטיוב.

עידו סופר: אבל בוא נגיד שמתוכם ננכה את כל מי שהוא בתארים מתקדמים שהוא לא רלוונטי, אז אנחנו מדברים על 275,000 סטודנטים.

עידו סופר: אם נגיד שאנחנו מנכים את כל מי שמגיע ממשק בית שהוא ברמה סוציו-אקונומית 6 ומעלה, אז אנחנו כבר מגיעים ל-110,000 סטודנטים שהם פוטנציאל, מתוכם סטודנטים שלא עובדים עוד 20,000.

עידו סופר: הגענו כבר ל-90,000.

עידו סופר: מתוכם סטודנטים שלא פוטרו ולא נמצאים בחל"ת, הורדנו עוד 40,000, אז כבר צמצמנו ל-50,000 סטודנטים.

עידו סופר: מתוכם סטודנטים שהם מעל גיל 28, וגם אם הם יצאו לחל"ת - - -

ניצן הורוביץ: אתה עושה פה תרגיל.

קטי קטרין שטרית: אתה מבין את זה?

קטי קטרין שטרית: זה כל כך אופייני, באמת.

עידו סופר: אופייני למה?

קטי קטרין שטרית: עידו, תקימו צוות משותף.

קטי קטרין שטרית: הרי הנתונים שאתה מציג - - -

עידו סופר: אבל, חברת הכנסת שטרית, אני מסביר, הקמנו צוות יחד עם ות"ת ויחד עם התאחדות הסטודנטים.

קטי קטרין שטרית: לא, לא נתת לי להשלים.

קטי קטרין שטרית: להקים צוות לא שבנוי מאנשי הוות"ת ואתם.

קטי קטרין שטרית: לא, לא, לא.

קטי קטרין שטרית: התכוונתי שבתוכם יש גם את אנשי התאחדות הסטודנטים.

עידו סופר: אנחנו יושבים שלושתנו.

קטי קטרין שטרית: ואז הם יביאו לכם את הנתונים.

קטי קטרין שטרית: הם יושבים איתכם?

קטי קטרין שטרית: שלומי יושב איתכם?

עידו סופר: כן.

קטי קטרין שטרית: יחד עם אנשי ההתאחדות של המכללות, של המכללות הלא מתוקצבות.

עידו סופר: שלומי הוא יו"ר ההתאחדות הארצית, הוא מבחינתנו הגורם שמייצג את הסטודנטים.

ניצן הורוביץ: תכף נחזור אליו ונשמע.

קטי קטרין שטרית: אז הוא מציג נתונים?

מיכל נוימן: והוא גם חבר במועצה להשכלה גבוהה.

עידו סופר: נכון, והוא חבר במועצה להשכלה גבוהה.

קטי קטרין שטרית: אני יודעת, הייתי ראש מטה של שר החינוך, אני קצת יודעת איך בנויה ההשכלה הגבוהה.

עידו סופר: אז אנחנו יושבים לפעמים גם פעמיים בשבוע יחד עם שלומי ויחד עם ות"ת ואנחנו.

עידו סופר: אם לנו יש פער בנתונים ומדובר על אוכלוסייה הרבה יותר גדולה, הכלים הרלוונטיים, המשמעויות של זה אחרות.

עידו סופר: ואם אנחנו לא טועים ומדובר כאן על אוכלוסייה שהיא יחסית קטנה, מדובר על 20,000 סטודנטים, הכלים אחרים, האפשרות לסייע, האם מדובר פה בסיוע דרך המוסדות או משהו שהוא רוחבי.

עידו סופר: זה גוזר דברים אחרים, וזה פער שאנחנו צריכים עוד לגשר עליו.

ניצן הורוביץ: קודם כול כבר בדבריך מ-50,000 פתאום ירדת ל-20,000, גם מדובר על עשרות אלפים.

עידו סופר: אסביר למה, לא נתתם לי לסיים.

ניצן הורוביץ: אני רוצה לברר את עניין המיצוי הנמוך של הסיוע וההלוואות.

ניצן הורוביץ: שלומי, זה נכון הסיפור הזה שסטודנטים לא ממצים?

עידו סופר: בהלוואות אין מיצוי נמוך, זה קיים.

עידו סופר: דיברתי על מערכי סיוע.

ניצן הורוביץ: שלומי, בבקשה תתייחס לעניין הזה ספציפית, הוא טוען שהמוסדות מעמידים סיוע, וסטודנטים לא פונים כדי לקבל.

ניצן הורוביץ: אולי לא צריך באמת?

ניצן הורוביץ: אולי לא צריך.

שלומי יחיאב: תודה, אדוני היושב-ראש, תמיד לפני שאני נותן את הביקורת שלי אגיד גם דברים טובים.

שלומי יחיאב: כמו שאמרתי אתמול, אני אומר לעידו, אנחנו עובדים תקופה כבר, והם משקיעים, נציגי האוצר, מזמנם גם בלילות, בסופ"שים, צאת חג, מוצ"ש, אז אגיד שאין פה שאלה של נכונות.

שלומי יחיאב: במיוחד שאנחנו יודעים שהציר השני שלהם, תעשייה, הם עובדים עם העצמאים.

שלומי יחיאב: אז את זה גם אמרתי לאורך כל הדרך.

שלומי יחיאב: אני פשוט חושב שבימים האחרונים התחדד לי מה הפער.

שלומי יחיאב: בסוף אם יש כמה דברים שספגתי מהלימודים שלי באקדמיה בתואר הראשון במשפטים, בין היתר גם פרופ' הרפז לימד אותי, דיברנו על שוויון ועל ערכים, ובתואר השני במדיניות ציבורית למדתי שלפני שמגיעים לדבר עם משרד האוצר – לא מגיעים רק מאותם תחושות של ערכים ושוויון – צריך גם להראות נתונים ומה זה עושה למשק, וזה מה שעשינו.

שלומי יחיאב: בתחילת התהליך הכלכלי שלנו לפני שבכלל יצאנו לשטח ואמרנו שאנחנו רוצים משהו, קודם כול הלכנו לעזור לקשישים.

ניצן הורוביץ: שלומי, אני מנסה לברר פה נקודה ספציפית.

שלומי יחיאב: רק אסביר את הפער, אדוני.

ניצן הורוביץ: לא.

ניצן הורוביץ: שלומי, שאלתי שאלה ספציפית לגבי תת-מיצוי של הסיוע לסטודנטים.

ניצן הורוביץ: יכול להיות שאתם צריכים לפרסם יותר את האפשרות לקבל סיוע, וסטודנטים לא מספיק פונים.

שלומי יחיאב: בדיוק לזה אני מגיע בתשובה, אדוני היושב-ראש, כי הפער פה בתת-מיצוי עליו הם מדברים קודם כול קיים רק בכמה מוסדות, ובעיקר אוניברסיטאות.

שלומי יחיאב: יש פה אנשים אחרים שיכולים להגיד שבמכללות – לפי דעתי המיצוי יותר גבוה, גם בתוך המוסדות עצמם יצאו קריטריונים.

שלומי יחיאב: בדיוק היו"רים של האגודות אומרים לי שהמיצוי לא גבוה, כי הקריטריונים לא מאפשרים לקיים את זה.

קטי קטרין שטרית: בבקשה, אתה מבין.

שלומי יחיאב: אדוני היושב-ראש, הפער פה שבסוף אנחנו מגיעים לשולחן המשא ומתן, שלושתנו יושבים, הצוות המשותף, אנחנו, נציגי האוצר ונציגי ות"ת, אני מציג את הנתונים, ומנגד הבעיה הגדולה.

שלומי יחיאב: ופה אני לא מטיל את האחריות על המוסדות, אני מטיל את זה דווקא על הרגולטור, שתפקידו להסתכל על כל המערכת מלמעלה, ובמקום להגיד: כן, יש לנו אתגר במכללות האלה ובמקומות האלה – ועדיין יש בתוך האוניברסיטאות מקומות שלא הצליחו לתת את הקריטריונים – אז הם מציירים תמונה שהכול טוב.

שלומי יחיאב: ועכשיו אני אומר את האמת.

שלומי יחיאב: אני מבין את נציגי האוצר שלא רוצים להוציא את הכסף מהמדינה למקומות שלא צריך, וגם אני אמרתי את זה.

שלומי יחיאב: הכי קל היה לי להגיד: בוא ניתן לכל סטודנט במדינה 5,000 שקל, 40,000 סטודנטים היו מאחוריי.

שלומי יחיאב: לא.

שלומי יחיאב: הלכנו למי שנפגע, ועשינו חיתוכים וסוציו-אקונומי, ואפילו לא אמרתי להם: הכותרת שאני מחפש זה הסטודנטים קיבלו 300 מיליון שקל, לא.

שלומי יחיאב: אמרתי שמי שנפגע יקבל.

שלומי יחיאב: אם יש פחות מה טוב.

שלומי יחיאב: אמרתי שאני לא אתפשר על סטודנטים, כי זה אומר שאנחנו מתפשרים על העתיד של סטודנט כזה או אחר, וזה ייצר פה פגיעה אנושה במערכת.

ניצן הורוביץ: כדי להשלים את הנקודה וכדי שגם לי יהיה ברור.

ניצן הורוביץ: דבורה מרגוליס, מעלה פה שלומי נקודה שאולי חלק מתת-המיצוי של הסיוע הוא בגלל שהקריטריונים שלכם קצת קשים מדיי.

דבורה מרגוליס: אשמח שפרופ' הרפז יתייחס, כי כיו"ר פורום דיקני סטודנטים הוא מכיר את הפרטים ואת התמונה הרבה יותר טוב ממני, אבל באופן כללי מהנתונים שאספנו הקריטריונים מאוד קלים לעמידה וליישום.

דבורה מרגוליס: כמעט כל מי שפנה, באחוזים ממש ממש גבוהים, קיבל סיוע.

דבורה מרגוליס: הבעיה באמת הייתה שמראש הפניות לסוגי הסיוע השונים לא היו גבוהות.

דבורה מרגוליס: אבל באמת אולי פרופ' הרפז יוכל להשלים פה.

ניצן הורוביץ: תכף נברר פה את הנקודה הזאת.

רפאל גמיש: אדוני היושב-ראש, אם אפשר להוסיף משפט כמוסד לא מתוקצב.

ניצן הורוביץ: בבקשה.

רפאל גמיש: המכללה למינהל זה המוסד הלא מתוקצב השני בגודלו, כ-10,000 סטודנטים לומדים אצלנו.

קטי קטרין שטרית: שם הבעיה חמורה מאוד.

רפאל גמיש: שכר הלימוד הוא כ-35,000 שקלים.

רפאל גמיש: אני רוצה להציע נקודת הסתכלות טיפה שונה בהיבט של הסיוע מבלי להיכנס לנתונים, כי לא בדקתי אותם ברמה הארצית.

רפאל גמיש: אני חושב שהגיעה העת להסתכל על המוסדות הלא מתוקצבים – לא על המוסדות – על הסטודנטים הלא מתוקצבים, בדגש על משבר הקורונה.

רפאל גמיש: תראו, זה נחמד לומר שאנשים איבדו סך הכול חודש עבודה, חודשיים עבודה, חזרנו לשגרה, במירכאות.

רפאל גמיש: לא באמת חזרנו לשגרה, אבל צריך להסתכל גם על צד ההוצאות.

רפאל גמיש: סטודנט במוסד לא מתוקצב, מעבר למחיה השוטפת, מעבר לשכירות שהוא צריך לשלם, ומבלי להיכנס לשאלה אם הוא עובד או איננו עובד - -

ניצן הורוביץ: נכון.

רפאל גמיש: - - או אם הוא בחל"ת או לא בחל"ת, הוא נדרש לשלם רק כדי לקיים את לימודיו 3,500 שקל בחודש.

רפאל גמיש: חברים, מדובר פה במשכנתה לכל דבר ועניין.

קטי קטרין שטרית: נכון.

רפאל גמיש: אני רוצה להציג בפניכם קשר שקיים בין מצב סוציו-אקונומי לבין תעודת הבגרות - -

ניצן הורוביץ: אין ספק.

רפאל גמיש: - - שהיא למעשה לא מעידה בהכרח על היכולות, אבל היא למעשה מבחן הקבלה שלך למוסד אקדמי.

רפאל גמיש: כך יוצא מצב שבמרבית המוסדות הלא מתוקצבים יושבים אנשים מאוד מוכשרים, מרביתם דור ראשון להשכלה, לפחות אצלנו 70% זה דור ראשון להשכלה, עושים הכול בכוחות עצמם, עד כה לא ביקשו סיוע, רק מה קורה?

רפאל גמיש: הסיפור הזה של הקורונה טיפה טורף את הקלפים.

רפאל גמיש: ולהסתכל על כל אוכלוסיית הסטודנטים כסקטור אחד – אני אומר שלא שקול הבחור שלומד באוניברסיטת תל אביב שגדל בדרך כלל בצפון תל אביב לאותו אחד שגדל באשדוד, שפילס את דרכו במו ידיו, בעל יכולות גדולות, ועכשיו צריך לשלם 3,500 שקל בחודש ושכירות ו- ו- ו-.

רפאל גמיש: אז אצלנו, אגב, המצב בדיוק הפוך, השקנו כבר סבב שני של קרן מלגות.

רפאל גמיש: אתם מדברים על ביקוש?

רפאל גמיש: אצלנו השקנו מיליון שקל, ותוך שעתיים בערך קיבלנו 9,000 בקשות לרבות קריטריונים.

רפאל גמיש: חברים, המצב לא טוב.

ניצן הורוביץ: רפי, כמה קיבלו בסוף את הכסף?

קטי קטרין שטרית: זה חשוב מאוד מה שאתה אומר.

רפאל גמיש: קיבלו – מה שאני מציין זה הדבר הבא – מפאת כמות המבקשים נתנו 2,000 שקל לסטודנט.

רפאל גמיש: אתה שואל אם זה מייצר לו שינוי בחיים, התשובה היא לא.

ניצן הורוביץ: בסדר, גם משהו.

רפאל גמיש: במקביל קיבלתי 300 בקשות לביטול לימודים או לדחיית לימודים, כי אנשים לא עומדים בנטל הכלכלי.

קטי קטרין שטרית: בבקשה, לזה התכוונתי.

קטי קטרין שטרית: רפי, אתה צודק בהחלט.

קטי קטרין שטרית: במכללות הלא מתוקצבות יש נשירה אדירה מאוד וגם במכללות.

קטי קטרין שטרית: זה פשוט ניתוק, ניתוק מהמכללות הלא מתוקצבות.

קטי קטרין שטרית: מתנתקים מהן כאילו הן לא קיימות, וזו ההזדמנות היחידה של אותם אנשים לקבל השכלה, כי הם לא יכולים להתקבל למקומות אחרים.

רפאל גמיש: חבר'ה, לצערי אני אומר את זה, אבל זאת האמת, המערכת בנויה בצורה שהחזק מתחזק, בעוד החלש שמנסה לפלס את דרכו מתרסק.

רפאל גמיש: זה כרגע המצב.

קטי קטרין שטרית: אני מאוד מקווה שזה לא בכוונה.

ניצן הורוביץ: קטי, תיתני לו לסיים.

קטי קטרין שטרית: אני מאוד מקווה שזה לא בכוונה, מאוד מקווה.

רפאל גמיש: זה לא בכוונה, זה המצב.

קטי קטרין שטרית: נכון.

ניצן הורוביץ: תסיים – מה מבחינתך יכול לשפר את המצב?

רפאל גמיש: תראו, אני, אגב, לא בעד הגישה שכל סטודנט בגלל שהוא סטודנט או בגלל שאיננו עובד יקבל סיוע.

רפאל גמיש: אני חושב שצריך להסתכל אחרת, רק בדגש על משבר הקורונה, על המוסדות הלא מתוקצבים, על הסטודנטים של המוסדות הלא מתוקצבים, לקחת בחשבון שאין באפשרותם באמת כרגע לעמוד בנטל מכל הכיוונים.

רפאל גמיש: ומכיוון שכך, אני מציע שהצוות שמגבש את ההסתכלות הזאת אולי פעם ראשונה יסתכל אחרת על הסטודנטים האלה.

רפאל גמיש: כי אני אומר לכם, בהיעדר הסתכלות אחרת בנקודת הקורונה בלבד נהיה עדים לנשירה דווקא של האוכלוסיות החלשות, דווקא של מחוללי השינוי במשק, אלה שהם בדרך כלל דור ראשון להשכלה.

רפאל גמיש: אני פשוט אומר לכם שוב, אם תרצו אתן לכם נתונים של המוסד שלנו.

רפאל גמיש: לצערי, הנתונים אצלנו הרבה הרבה הרבה יותר חמורים מאשר מה שהמוצג פה.

ניצן הורוביץ: מה הנתונים?

ניצן הורוביץ: תן, אני רוצה לשמוע.

ניצן הורוביץ: הנה, תן לי, תן לנו.

קטי קטרין שטרית: נכון, ניצן, זה נכון מה שהוא אומר.

רפאל גמיש: תוך חודש קיבלנו 350 בקשות לביטול לימודים על בסיס סוציו-אקונומי בלבד.

רפאל גמיש: לא מדובר על פה בקושי אקדמי, אני לא נכנס פה בכלל לסוגיה אקדמית של תגבורים, פרונטלי לא פרונטלי.

רפאל גמיש: אני חושב שעם זה כל המוסדות יודעים להתמודד היטב.

רפאל גמיש: אני חושב שפה באמת המוסדות נתנו את המענה.

רפאל גמיש: מדובר פה באנשים שאומרים – אני יכול לצטט לכם.

ניצן הורוביץ: תצטט.

רפאל גמיש: תראה, אם אני צריך לבחור בין לגור ברחוב או להמשיך ללמוד, אני כנראה בוחר להמשיך לגור תחת קורת גג ולדחות את הלימודים שלי – אלו התשובות שאנחנו מקבלים.

רפאל גמיש: מעבר לכך, ב-2 באפריל הייתה ירידה של הוראת קבע, קיבלנו 120 הוראות קבע חוזרות מהיעדר כיסוי, לא מסיבות אחרות.

רפאל גמיש: לא סטודנטים שביטלו מתוך מחאה, אלא סטודנטים שפשוט הוראת הקבע חזרה כי לא היה להם כיסוי.

רפאל גמיש: זה בסדר להפנות – למשל, נתנו את המקסימום משאבים שאנחנו יכולים, אבל כמוסד לא מתוקצב, מוסד ללא כוונות רווח, כולנו מוגבלים, אנחנו נמצאים באיזושהי שוקת שבורה.

רפאל גמיש: מצד אחד המרצים ממשיכים לעבוד, ולא רק שהם ממשיכים לעבוד, הם עובדים הרבה יותר קשה בתקופה הזאת.

רפאל גמיש: ללכת וללמד בזום, חבר'ה, אני רוצה לחדש לכם, הרבה יותר מורכב מאשר לעבוד מול כיתה פרונטלית.

קטי קטרין שטרית: אמת.

רפאל גמיש: אז מצד אחד הם עושים את המקסימום, על כל שעת לימוד הם נותנים עוד שעתיים תגבור של אחד על אחד או אחד על חמישה.

רפאל גמיש: אצלנו הורדנו שכר לאנשים, 15%, אבל אין ביכולתנו באמת לענות לצורך האמיתי של הסטודנטים, לפחות במוסדות הלא מתוקצבים.

ניצן הורוביץ: תודה לך.

קטי קטרין שטרית: אפשר להוסיף משהו על המוסדות הלא מתוקצבים?

וליד טאהא: מה זה אומר לגבי נתוני נשירה?

ניצן הורוביץ: הוא אמר.

רפאל גמיש: מה שזה אומר, שיש לי כרגע קרוב ל-500 אנשים שביקשו להקפיא את הלימודים או לבטל את הלימודים.

קטי קטרין שטרית: זה נתון משמעותי.

ניצן הורוביץ: זאת הנשירה.

רפאל גמיש: ושימו לב שאין לנו עוד בקרה, כי יש אנשים שהחליטו לנשור והם לא אומרים.

קטי קטרין שטרית: ואין להם נתונים.

ניצן הורוביץ: מי רצה להוסיף?

ניצן הורוביץ: ואז אחזור לאוצר.

ריבי כהן: שני משפטים מהמוסדות הלא מתוקצבים.

ריבי כהן: הקריה האקדמית בקריית אונו היא המכללה הפרטית הגדולה בישראל היום.

ריבי כהן: אני רוצה לספר לכם על פרויקט שעשינו בשיתוף פעולה עם אגודת הסטודנטים, עם יו"ר האגודה, וזה פרויקט שהעמיד הלוואות לסטודנטים בשיעור של 15,000 שקלים לשנה לכל סטודנט, בפריסה של 60 תשלומים ללא ריבית וללא הצמדה.

ריבי כהן: בסוגריים אספר לכם שהעלות להעמדת ההלוואה הזו ללא ריבית וללא הצמדה היא 800 שקלים פר סטודנט למוסד.

ריבי כהן: וזה צעד שכמובן עשינו כדי להתחבר לאג'נדה שהיא הלב הפועם של הקריה האקדמית, שהיא באמת לאוכלוסיות מיוחדות – 3,000 חרדים, 1,000 ערביי מזרח ירושלים, וכמובן סטודנטים שהם דור ראשון להשכלה הגבוהה.

ריבי כהן: המיצוי של ההלוואות האלה, שהן הלוואות קלות מאוד למימוש, היה 5%.

ריבי כהן: אז חזרנו אל הסטודנטים והרמנו טלפונים, ולנו נדמה כמובן שיש בעיה ואין שאלה ואף אחד לא מתעלם מהבעיה, אבל עדיין במבחן המציאות סטודנטים לא לקחו את ההלוואות האלה, הגם שאחד לאחד כל מי שפנה קיבל אותן.

ריבי כהן: אז כנראה שצריך לעשות איזושהי בדיקת עומק.

ניצן הורוביץ: צריך.

ריבי כהן: וכולכם מתפרצים לדלת מאוד פתוחה מהבחינה הזו שבוודאי שזה האג'נדה שלנו, הסטודנטים.

ריבי כהן: אין שום מוסד שאני יכולה להעלות בדעתי שירצה שתהיה בו נשירה, בטח לא בעת הזו, ובשום עת, ולכן מערך התגבורים ומערך התמיכה הפסיכולוגי והפדגוגי והטכנו-פדגוגי – כי תדמיינו חרדים שבפעם הראשונה בחיים נאלצים בכלל להתמודד עם קשיים כאלה, אנחנו איתם ברמה של סטודנט למרצה, ויש לנו 15,000 סטודנטים.

ריבי כהן: כל המרצים נתנו את מספרי הניידים שלהם, האימיילים, ואנחנו בקשר שוטף איתם, כך שזה באמת נורא יפה בעיני הדאגה שכולכם מביעים כלפי הסטודנטים, אבל שימו לב, זה מפעל חיינו, לזה אנחנו קמים בבוקר.

ריבי כהן: ואנחנו כמובן לא קמים בבוקר למצב או שלא היינו צופים מצב שבו תהיה לנו נשירה עצומה, ולא ניתן לזה לקרות.

ריבי כהן: אנחנו פונים סטודנט סטודנט בכל מקום שבו אנחנו רואים כשל, ורואים מה אפשר לעשות.

ריבי כהן: אז ברור שזה זמן מצוין שכולנו נשנס מותניים וניתן ידיים ונראה מה כל אחד יכול לעשות בזווית שלו, אבל אתם יכולים להיות סמוכים ובטוחים שהמוסדות עושים הכול, גם בהיבט הפדגוגי, בוודאי בהיבט הפיננסי.

ניצן הורוביץ: תודה.

ניצן הורוביץ: תכף אתן לחברי הכנסת.

ניצן הורוביץ: לינא פרחאת סטודנטית לרפואה, שלום לך, איפה את לומדת?

לינא פרחאת: שלום, יושב-ראש ועדת הכנסת, אני סטודנטית לרפואה באוניברסיטה בן-גוריון שנה שישית, וברצוני להתייחס לנקודה של ההחלטה בענייני מבחני הגמר שלנו.

ניצן הורוביץ: אה, בעניין הזה, טוב.

ניצן הורוביץ: עברנו את זה, אבל בסדר, תגידי.

לינא פרחאת: אשמח בכל זאת לדבר ולהגיד את מה שיש לחלק נכבד מאוד מהסטודנטים להגיד בעניין, ולהביע את הדאגה ואת החששות הרבים משינוי כזה, מהחלטה על בחינה אחודה שנחתה עלינו באופן מאוד מאוד פתאומי, ללא שום דיאלוג, ללא שום הכנה.

לינא פרחאת: וכל הטיעונים שניתנו לנו לגבי הסברים ללמה השינוי הזה בכלל נעשה לא היו הגיוניים ולא מותאמים למצב חירום, כגון, הפנימאים לא יכולים לכתוב מבחנים, כאשר אנחנו הסטודנטים בעצמנו בקשרים מאוד טובים עם אותם פנימאים, בתור עוזרי רופא בבתי חולים, ואנחנו יודעים שבוודאות הגיעה אליהם החלטה מלמעלה להפסיק את הכתיבה.

לינא פרחאת: אחר כך בגין כל ההתנגדות שלנו נפתח איזשהו דיון ושיח, אבל חודש וחצי היינו בחשכה ולא ידענו שום דבר.

לינא פרחאת: ישבנו בבתים ללא שום דבר מקוון כי זה לא רלוונטי, כי אנחנו לומדים בלימוד קליני בבתי חולים, במחלקות, ומן הסתם זה לא רלוונטי לעשות שום דבר מקוון בהיבט הזה.

לינא פרחאת: אחר כך נפתח הדיון, אבל לדעתי ולדעת הרוב זה לא היה באמת דיון, אלא יותר להחזיר את הכדור למגרש כשכולו מוצת באש.

לינא פרחאת: אז נפתח סקר: מה אתה מעדיף בתור סטודנט, מבחן אחוד, סלש, שלוש בחינות כמו שהיו בעינן במתכונת הרגילה.

ניצן הורוביץ: שמענו על זה.

לינא פרחאת: בוא נדבר על כל סטודנט באופן אישי ועל הסיבות שלו.

לינא פרחאת: לכל אחד מן הסתם יכולות להיות הסיבות האישיות למה להעדיף את זה או את זה, אבל מן הראוי שתהיה החלטת הנהגה שמונחית מצב חירום, ולא החלטה שמונחית לרכוב על הגל של מצב החירום.

לינא פרחאת: ולעשות שינוי תמידי ודרסטי בבחינות הגמר והרישוי של בוגרי הארץ לרפואה, ולהגיד שנעשה מבחן אחוד מכאן והלאה גם אם כאילו נגיד למחזור המסיים עכשיו – לאור הקושי ולעשות שינוי מאוד מאוד פתאומי – להישאר על המתכונת הרגילה שלהם.

ניצן הורוביץ: תודה, לינא, האמת שכבר דנו בזה, ושמענו שבימים הקרובים אמורים לסגור את זה איתכם ועם נציגי הסטודנטים באופן שזה יהיה בסדר.

ניצן הורוביץ: לא הייתי רוצה להיכנס פה יותר מדיי לרזולוציות, כי גם אני לא בקיא בזה, אבל הבנו שהבעיה מובנת, ותהיה התקדמות בזה בימים הקרובים.

ניצן הורוביץ: אני מבקש ממך שתעדכני אותנו גם דרך חברי הכנסת בוועדה – חברת הכנסת סונדוס – אם באמת הגיעו לסיכום כמו שנאמר לנו כאן.

ניצן הורוביץ: תודה רבה.

ניצן הורוביץ: חברי הכנסת שעוד לא דיברו, אתם רוצים לומר משהו?

ניצן הורוביץ: בבקשה.

היבה יזבק: אני רוצה להתייחס לפני שחוזרים לאוצר, במיוחד בעקבות הישיבה שהייתה אתמול בוועדת הכספים.

היבה יזבק: יש סוג של תחושה שהדברים נאמרים, יש זעקה של הסטודנטים, אנחנו מעלים את הדברים כאן בוועדות, והאוצר ממשיך לתת לנו את אותן התשובות.

ניצן הורוביץ: זה נכון.

היבה יזבק: אז השאלה היא באמת מתי נתחיל לשמוע תשובות מספקות יותר לקהל הסטודנטים שיושבים ומחכים.

היבה יזבק: אנחנו פשוט מקבלים עשרות פניות, הסטודנטים מחכים, הם מאוד המומים מהמצב.

היבה יזבק: ואני מאוד מסכימה לגבי העניין של הנשירה, כי מבחינת הסטודנטים הם צריכים לחיות בכבוד, ואין להם מאיפה לשלם במשבר הזה.

היבה יזבק: אז העניין של הנשירה הוא עניין שאמור להדליק אור אדום גם מול המל"ג ומול משרד החינוך ומול משרד אוצר.

היבה יזבק: עוד פעם ועוד פעם ועוד פעם אנחנו שומעים רק את אותן התשובות, והגיע הזמן שגם אנחנו וגם קהל הסטודנטים, שמחכים לכל ישיבה שמתקיימת בוועדות של הכנסת, נשמע חדשות, בשורות, ואין כלום ממשרד האוצר.

היבה יזבק: אין כלום ממשרד האוצר.

היבה יזבק: וזה פשוט לא מספק לא לנו וגם לא לסטודנטים.

ניצן הורוביץ: תודה.

ניצן הורוביץ: חבר הכנסת ג'בארין; ואז – חברת הכנסת שטרית.

ניצן הורוביץ: אתה רוצה להגיד?

וליד טאהא: שאלתי אם יש נציג של האוצר.

ניצן הורוביץ: יש, שמענו אותו כבר.

ניצן הורוביץ: תכף נחזור אליו.

יוסף ג'בארין: האמת שהיום התבשרנו על קביעת מועד הפסיכומטרי.

קטי קטרין שטרית: דיברו על זה.

ניצן הורוביץ: כן.

יוסף ג'בארין: אני יודע.

יוסף ג'בארין: זה אומר שבעצם ההשכלה הגבוהה לאט לאט מתחילה לחזור.

יוסף ג'בארין: אבל האמת שהסטודנטים שנקלעו למשבר הזה, בעיקר ברמה הכלכלית, כשעכשיו הם רוצים לחשוב על חזרה הם נמצאים ממש במצוקה קשה, והם לא יכולים לראות איך הם יכולים להסתדר במשבר הזה.

יוסף ג'בארין: הנתונים שהוצגו אתמול מהתאחדות הסטודנטים על הפגיעה הכלכלית הם נתונים מאוד קשים.

יוסף ג'בארין: אני מזכיר לכם, כמעט 90% מהסטודנטים פחות או יותר עובדים, ומתוך אלה שעובדים מחציתם איבדו את מקום העבודה.

יוסף ג'בארין: ומתוך מחצית אלה שאיבדו את מקום העבודה בכלל לא יכולים לקבל דמי אבטלה.

יוסף ג'בארין: בחישובים שהם עשו הם הראו שסטודנט היום מפסיד כ-3,500 שקל בחודש כתוצאה מהמשבר, כמובן שזה בנוסף לכל ההלוואות שיש.

ניצן הורוביץ: לדעתי זה יותר.

יוסף ג'בארין: זה החישוב בממוצע לסטודנט.

יוסף ג'בארין: וכשאנחנו שואלים את אנשי האוצר מה הם מכינים, מה חבילת הסיוע, מה הם נתנו, מה הובטח לסטודנטים, אנחנו לא מקבלים תשובות.

יוסף ג'בארין: ובכלל לא ברור לי, ניצן, אם באמת משרד האוצר הקציב תקציבים לנושא או לא.

ניצן הורוביץ: תכף נשאל.

יוסף ג'בארין: הערה אחרונה.

יוסף ג'בארין: אני מניח, קטי, שדיברת על נייר העמדה בעניין המעונות - - -

קטי קטרין שטרית: עדיין לא, זה מה שרציתי להגיד.

יוסף ג'בארין: ויש גם את הסוגיות היותר ספציפיות, המעונות של הסטודנטים.

קטי קטרין שטרית: הערה.

קטי קטרין שטרית: לא סתם ניגשנו לנושא של מעונות הסטודנטים, ביקשנו מהממ"מ מחקר בנושא, והממ"מ פנה לכל האוניברסיטאות והמכללות וקיבל רשימה של כל המעונות.

קטי קטרין שטרית: וראה איזה פלא, ניצן, יש מעונות שמתוקצבים ב-960 שקל שסטודנט משלם עבור לינה במעונות, ויש פי ארבעה.

קטי קטרין שטרית: עכשיו, שים לב, מי שמשלם מעט האוניברסיטאות או המכללות באו לקראתם, אלו שמשלמים פי ארבעה הם גובים מהם עד השקל האחרון.

קטי קטרין שטרית: אין שום התחשבות שהם לא היו שם כל חודש אפריל, אתה מבין?

קטי קטרין שטרית: אבל זה חודש שהם גבו.

קטי קטרין שטרית: ואי-אפשר להגיע למצב, שבוא נתחשב בסטודנטים ובאותו חודש נגיע להסדר שהגיעו אחרים.

קטי קטרין שטרית: שים לב, יש סטודנטים שבאמת באו לקראתם וקיבלו את הפטור, ומצאו איזשהו סידור ויש מעונות אטומים לחלוטין.

קטי קטרין שטרית: ועל זה לא אוותר, אני אדרוש - - -

ניצן הורוביץ: איפה?

ניצן הורוביץ: תגידי כמה מקומות כאלה.

ניצן הורוביץ: תני פה כמה דוגמאות, נשמח לשמוע, ונעלה את זה.

קטי קטרין שטרית: הוא יסיים בינתיים את דבריו ואני אתן לך את כל הרשימה.

יוסף ג'בארין: אני חושב שזה מסמך מאוד חשוב, יובל ממרכז המחקר נמצא.

ניצן הורוביץ: זה של הממ"מ?

קטי קטרין שטרית: הנה, הוא אצלי, יש לי אותו.

יוסף ג'בארין: עשו מחקר בשבועיים האחרונים.

יוסף ג'בארין: האמת שיש דווקא דוגמאות טובות, נניח, במכללה בתל חי מייד הודיעו לסטודנטים על 50% הנחה.

יוסף ג'בארין: לא שזה מספיק, אבל זאת פשוט הכרה בצורך להתחשב במצב הסטודנטים.

קטי קטרין שטרית: כדאי שידעו את השמות, ואני רוצה להגיד אותם בקול רם.

ניצן הורוביץ: תגידי.

קטי קטרין שטרית: פתרונות שניתנו לסטודנטים במעונות הבאים: בן-גוריון, העברית, הטכניון, חיפה, עמק יזרעאל, תל חי, כנרת, אורנים.

קטי קטרין שטרית: למי שאין פתרונות זה ל: אריאל, רופין, בינתחומי, אשקלון, בר-אילן, תל אביב, אקדמית תל אביב יפו, בית ברל, בצלאל והדסה.

קטי קטרין שטרית: ולהם אני אומרת, חבל מאוד שהם לא באים – כולם נמצאים מתחת לאלונקה, תחת מעמסה מאוד קשה, והם לא מסייעים.

קטי קטרין שטרית: וזו בושה וחרפה בעת הזו שהם פשוט אטומים לחלוטין מלסייע לסטודנטים, לפחות בפטור מחודש אפריל.

ניצן הורוביץ: יובל וורגן, אתה מהממ"מ, רק תגיד, היות שזה עלה, לא תכננתי להגיע לזה, נושא חשוב.

יוסף ג'בארין: אולי אסיים, ואז יובל יציג את זה באופן מסודר.

יוסף ג'בארין: אני רק רוצה להראות שיש דוגמאות חיוביות כמו מה שראיתי בתל חי שכבר נתנו 50% מייד על החודשים האלו.

קטי קטרין שטרית: נכון, יפה.

יוסף ג'בארין: אבל, קטי, אם כבר נכנסת לזה, הרי את אמורה להיות עכשיו במפלגת שלטון שממשיכה.

קטי קטרין שטרית: נו, ו-?

קטי קטרין שטרית: עוד פעם התחלת עם פוליטיקה?

יוסף ג'בארין: אני חושב שהצעת חוק שפוטרת את הסטודנטים משכר מעונות ושכר דירה מחוץ למעונות, כי גם שם - - -

קטי קטרין שטרית: אין לי שום בעיה, אני מסכימה להגיש את החוק הזה.

יוסף ג'בארין: צריך לקדם את זה.

קטי קטרין שטרית: הגשתי שני חוקים בהוראת שעה כתוצאה מהמצב, אני מוכנה גם את זה.

קטי קטרין שטרית: כי לסטודנטים לפחות – תראה, אנחנו אומרים, הרי שקל ועוד שקל - - -

יוסף ג'בארין: כי זה יכול לסייע לכולם.

ניצן הורוביץ: רגע, קטי.

ניצן הורוביץ: תחדד את זה, אבל במילה.

יובל וורגן: תודה, אדוני היושב-ראש, ניגשנו לנושא הזה לבקשת חברת הכנסת שטרית, ואחר הצטרף חבר הכנסת ג'בארין.

יובל וורגן: אני רוצה רק לתקן, ברשותך, הרשימה הייתה מידע ראשוני שעמד לרשותנו בעיקר על סמך התאחדות הסטודנטים.

יובל וורגן: לאחר מכן קיבלנו מידע עדכני ויותר מדויק.

יובל וורגן: חלק מהמוסדות שבהתחלה נטען שאין אצלם הסדר זה לא לגמרי מדויק, קיבלנו תשובות.

יובל וורגן: מה שנמצא אצלך זה מה שעלה לאתר.

ניצן הורוביץ: איפה המקומות הכי בעייתיים?

יובל וורגן: מבחינת האוניברסיטאות אנחנו רואים הבדלים בין המוסדות שהמעונות נמצאים בבעלות האוניברסיטה והיא זאת שמפעילה - -

קטי קטרין שטרית: נכון, לבין קבלנים.

יובל וורגן: - - לבין חברות פרטיות.

ניצן הורוביץ: תן דוגמה.

יובל וורגן: למשל, באוניברסיטת בר-אילן דיווחו לנו שיש חברה פרטית שמפעילה את המעונות והיא לא מוכנה להפחית בתשלום.

ניצן הורוביץ: כמה משלמים שם אתה זוכר?

קטי קטרין שטרית: יש שכר לימוד.

היבה יזבק: גם בתל אביב, נכון?

יובל וורגן: זה גם בתל אביב אותו דבר.

יובל וורגן: את צודקת, מבחינת האוניברסיטאות תל אביב ובר-אילן, וזה כרוך בעניין ההפעלה על ידי גורמים פרטיים.

קטי קטרין שטרית: ניצן, קח בחשבון שזה פי שלושה-ארבעה.

יובל וורגן: וגם לגבי המכללות, אפשר לראות את הפירוט במסמך המלא, יש שונות מאוד מאוד גדולה, יש מוסדות שמוותרים על כלל התשלום לחודש אפריל, נאמר, ויש מוסדות שלכל היותר מציעים פריסת תשלומים אבל לא עם הנחה או עם הפחתת התשלום.

ניצן הורוביץ: אני רואה.

ניצן הורוביץ: קודם כול, כדאי שכל המשתתפים בדיון, אני אומר לכל החברים בזום, נפיץ לכם את המסמך של הממ"מ שביקשו חברי הכנסת שטרית וג'בארין.

יובל וורגן: זה גם נמצא באתר.

ניצן הורוביץ: זה נמצא באתר, אבל תעיינו בזה, כי באמת הנקודה הזאת מקוממת, ההבדלים האלה.

ניצן הורוביץ: זה לא צריך להיות ככה.

ניצן הורוביץ: פה הנתונים חשובים.

ניצן הורוביץ: תכף נתייחס לזה, אבל תעיינו במסמך, הוא באתר הוועדה.

ניצן הורוביץ: אני מבקש מכל מי שנמצא בזום, מור"ה וות"ת, להסתכל על זה, גם שלומי, אתה יכול להפיץ את זה אצלכם, כי אלו נתונים חשובים.

ניצן הורוביץ: אם היינו במעונות בואו נמצה את העניין ותכף נחזור לאוצר ונתכנס לסיכום.

ניצן הורוביץ: דבורה מרגוליס ראש מינהל ור"ה, מילה על המעונות, לא תכננתי להגיע, אבל זאת נקודה חשובה, במיוחד נוכח הממצאים כאן על פערים עצומים בנושא הזה.

ניצן הורוביץ: סתם נופל על הסטודנטים בלי היגיון, יש כאן משהו מאוד מקומם.

ניצן הורוביץ: הסיפור הזה הוא בלתי נסבל.

דבורה מרגוליס: יש שני מוסדות שאלו אוניברסיטת תל אביב ואוניברסיטת בר-אילן, שבשניהם הבעלים של המעונות, מי שבנו את המעונות והם נמצאים בבעלותם ועימם נעשו החוזים הן חברות פרטיות, חברת "אלקטרה" וחברת "שיכון ובינוי", זה מופיע במסמך שלכם.

ניצן הורוביץ: נכון.

דבורה מרגוליס: אלו נתונים שמסרנו כמובן.

דבורה מרגוליס: וכל הפניות שנעשו, ונעשו לא מעט פניות מגורמים שונים ומשונים לאותן חברות עם בקשה לעשות איזושהי מחווה כלפי הסטודנטים שנמצאים בבניינים האלה.

דבורה מרגוליס: לצערנו לא נענו, אבל בכל שאר המוסדות שבהם האוניברסיטה היא הבעלים של המעונות, אתם יכולים לראות במסמך, יש פירוט, ניתן סיוע נרחב ביותר.

דבורה מרגוליס: חשוב לי לציין שזה נעשה בכל המוסדות, אבל בבר-אילן ובתל אביב ניתנה מניפה ושורה של הקלות נוספות – לא רק הלוואות, גם מענקים, גם מלגות, גם סיוע בדרכים נוספות – כדי שאם הסטודנטים לא יכולים לקבל מהמקום הזה הם קבלו ממקום אחר, אבל לא יישארו ללא פתרון.

ניצן הורוביץ: תשמעי, אני רוצה להגיד לך בעניין המעונות, את אמרת שזה בר-אילן ותל אביב במיוחד בגלל שזה זכיין פרטי, גם כלפי הזכיינים הפרטיים אתם לא איזה חסרי אונים לחלוטין, ולא מדובר פה באיזו מחווה או טובה.

קטי קטרין שטרית: ברור, נכון, הם ידעו להרוויח כל השנה אז מה יקרה?

קטי קטרין שטרית: חודש אחד הם לא יתמוטטו.

ניצן הורוביץ: היה פה מצב, ואתם צריכים להיות איתם יותר – אני לא מקבל את ההסבר הזה, זה לא רציני.

ניצן הורוביץ: בהחלט אפשר לבוא, ופה יש גופים, סליחה, המדינה עובדת עם הרבה מאוד זכיינים בהרבה מאוד תחומים ולא כל אחד עושה מה שהוא רוצה, וזה לא ככה.

ניצן הורוביץ: וגם בחוזים יש כל מיני אפשרויות, אני לא צריך להסביר לך את זה.

ניצן הורוביץ: אז אני מבקש שתפעלו מול מנהלי המעונות האלה.

דבורה מרגוליס: תהיה בדיקה נוספת, בסדר גמור.

דבורה מרגוליס: המסר יצא בחזרה.

קטי קטרין שטרית: מצוין, אריאל ובר-אילן.

ניצן הורוביץ: היא אמרה בר-אילן ותל אביב.

קטי קטרין שטרית: אבל גם אריאל אם אני לא טועה.

מיכל נוימן: ח"כ הורוביץ, אני רק מבקשת להגיד.

מיכל נוימן: מהדיווחים שאנחנו מקבלים מהמוסדות מרבית הסטודנטים או הרבה מאוד סטודנטים חזרו בשבוע וחצי האחרון למעונות, כי הם מעדיפים לשבת במעונות ולקיים משם את הלמידה הדיגיטלית מאשר בבתים שלהם, בטח מאוכלוסיות ששם אולי יש קושי יותר גדול.

מיכל נוימן: ואנחנו יודעים על לא מעט סטודנטים שחזרו.

מיכל נוימן: אין איסור כרגע לחזור חזרה למעונות.

ניצן הורוביץ: בסדר, יופי.

קטי קטרין שטרית: אבל המשבר התחיל באמצע מרץ, אז אם את לוקחת בחשבון את השבוע זה כבר חודש וחצי.

ניצן הורוביץ: כחודשיים.

קטי קטרין שטרית: ויתור על חודש אחד, תנו את הדעת על זה.

קטי קטרין שטרית: תראו, אני ויתרתי על תוספת השכר כי כולם צריכים להיות מתחת לאלונקה.

קטי קטרין שטרית: לא יקרה שום דבר לקבלן כמו "שיכון ובינוי" או לאחר שזכה במכרז במעונות, הוא לא יתמוטט מחודש אחד.

קטי קטרין שטרית: לעומת זאת, יש סיכוי שהסטודנט אולי ידחה את הלימודים שלו ואולי הוא לא יחזור לשנת הלימודים הבאה.

קטי קטרין שטרית: על זה תיתנו את הדעת.

ניצן הורוביץ: זה ברור, נקודה טובה.

ניצן הורוביץ: הוועדה פה אחד פונה בעניין הזה, ונבקש לבדוק עם שני הזכיינים הספציפיים האלה.

ניצן הורוביץ: זה לא עניין של מחווה, זה עניין הרבה יותר חזק מזה, וזה לא יכול להימשך בצורה כזאת.

קטי קטרין שטרית: גם במכללות, אגב.

קטי קטרין שטרית: אנחנו מדברים על האוניברסיטאות, גם בחלק מהמכללות יש את אותה התנהגות והתייחסות.

ניצן הורוביץ: כדי שלא נפספס פה את הנקודה כי גלשנו לנושא המעונות, אני רוצה לחזור לנושא הסיוע הכספי.

ניצן הורוביץ: פרופ' הרפז – תכף נסכם את עניין המיצוי או אי-מיצוי של הסיוע וההלוואות – אבל אני רוצה לשמוע ממך על הנושא הכספי היותר רחב שתקוע בעצם באוצר, ואיך זה משפיע על הסטודנטים ועל הסיכוי שלהם להמשיך בהצלחה את לימודיהם.

גיא הרפז: תודה.

גיא הרפז: ראשית, כפי שאמרתי, השקנו סקר ב-90 מוסדות ובימים הקרובים תהיה לנו תמונה הרבה יותר ברורה, ונשמח לחלוק את הממצאים לגבי המיפוי של הבעיות הכלכליות והמענים עם חברי הוועדה.

גיא הרפז: אז אני לא יכול להעיד על כל המצב בארץ, כן אשמח לומר כמה מילים על האוניברסיטה העברית.

גיא הרפז: השקנו קרן חירום עם קריטריונים רחבים.

גיא הרפז: אפשר לפרש את הנתון הזה בשתי דרכים – או שהבעיה יחסית מאוד מאוד מצומצמת, ומי שבבעיה פונה ומקבל עזרה.

ניצן הורוביץ: אני לא חושב.

גיא הרפז: לחילופין, אם המציאות היא לא של 10%, אלא 30% או 40% של סטודנטים במצוקה שלמעשה לא פנו, אז חשוב לי להדגיש שגם אם הם היו פונים לא יכולנו לתת להם מענה, כי בסופו של דבר הקרן שלנו מוגבלת.

גיא הרפז: ואם אכן הנתונים יותר קרובים לנתונים ששלומי מציג מאשר לנתונים שפנו הלכה למעשה אלינו, אם זה המצב אז הפתרון אצל המדינה ואצל המוסדות, כי בסופו של דבר קרנות החירום שלנו מוגבלות, זה כסף שגויס מתורמים.

גיא הרפז: אז אם באמת מדובר על אחוזים מאוד גדולים – כמו ששלומי הציג, אני יותר צנוע לגבי ההערכות שלי, אבל אם הוא יותר צודק – אז הפתרון אצל האוצר ולא אצל המוסדות.

גיא הרפז: אנחנו את שלנו עשינו ובאופן מהיר מאוד ומרשים מאוד.

קטי קטרין שטרית: נכון.

קטי קטרין שטרית: יש עוד פתרונות.

קטי קטרין שטרית: אפשר לוותר על חלק משכר הלימוד.

קטי קטרין שטרית: לא יקרה שום דבר אם יוותרו על חלק.

ניצן הורוביץ: אז זה גם האוצר, קטי.

קטי קטרין שטרית: נכון שזה גם האוצר, אבל אל תשכח שגם באוניברסיטאות הוציאו אנשים לחל"ת, אז גם שם היה איזה צמצום בהוצאות שלהם.

מיכל נוימן: רק צריך לזכור שהסמסטר נמשך, אז הלימודים - - -

ניצן הורוביץ: אל תעני, בואו לא ניגרר לזה עכשיו.

ניצן הורוביץ: היינו בעניין הסיוע לסטודנטים.

ניצן הורוביץ: עידו, שמענו פה את עניין המיצוי, אי-מיצוי, עזוב את זה עכשיו, מה שמול המוסדות.

ניצן הורוביץ: אני רוצה לשאול מה מולכם, לא מול הסיוע שהמוסדות נותנים, ומעט סטודנטים יחסית פנו מסיבות כאלה ואחרות, ותכף נדגיש את העניין הזה, והסטודנטים יצטרכו לפרסם את זה יותר.

ניצן הורוביץ: אבל מבחינת

ניצן הורוביץ: כם, מבחינת משרד האוצר בעניין הזה, כי שוב אני חוזר ואומר, הרבה סטודנטים פה נפלו בין הכיסאות.

ניצן הורוביץ: נפלו.

עידו סופר: תראה, יו"ר הוועדה, אני לא חושב שיש יעד, לא לכם ולא למישהו אחר, שהכסף יגיע מהאוצר וכמה שיותר.

עידו סופר: היעד הוא מאוד ברור, לעזור למי שצריך כדי שלא תהיה כאן נשירה גבוהה יותר מאשר בשגרה.

עידו סופר: זה היעד, על זה אנחנו מדברים.

ניצן הורוביץ: בסדר, מקבל, מאה אחוז.

עידו סופר: ויש כאן זהות לכל מי שדיבר בוועדה, החל מחברי הכנסת לסטודנטים, למוסדות, לות"ת, ואלינו, כולנו מסכימים על המטרה.

עידו סופר: אבל איפה אנחנו חלוקים בשלב זה?

עידו סופר: אז אחד, אני אומר שקבלת החלטות צריכה להיעשות על בסיס נתונים ולא על בסיס תחושות בטן.

עידו סופר: אני מבין את הרצון לבשורות, אבל בסוף ברמת האחריות על קבלת החלטות היא צריכה להיעשות על בסיס נתונים.

עידו סופר: זה יכול ללכת לשני כיוונים.

ניצן הורוביץ: עידו, אבל אנחנו חודש וחצי אחרי תחילת המשבר, אמרת לי את אותו דבר בדיוק לפני חודש.

קטי קטרין שטרית: אבל דיברו איתו גם שני מוסדות אקדמיים.

קטי קטרין שטרית: עידו, דיברו שני מנהלי מוסדות אקדמיים לא מתוקצבים, הם אומרים לך שיש אצלם נשירה, נותנים נתונים, מה עוד אתה צריך?

עידו סופר: חברת הכנסת שטרית, כשאני אסיים - - -

קריאה: שהם יורידו את שכר הלימוד.

קריאה: הם יכולים להוריד את שכר הלימוד, הוא לא מתוקצב.

קטי קטרין שטרית: אז אולי נוריד מהאוניברסיטאות ונעביר להם.

ניצן הורוביץ: בואו נאפשר לו לענות.

ניצן הורוביץ: תענה, בבקשה.

עידו סופר: ברשותכם, אסיים, ואז אענה על כל שאלה.

עידו סופר: אני רוצה להגיד לגבי התפיסה.

עידו סופר: השכבה הראשונה היא בהכרח המוסדות, ואסביר גם למה.

עידו סופר: המוסדות בסוף מנהלים קשר ישיר מול הסטודנטים, בשביל זה הם קמים בבוקר.

עידו סופר: הם לא צריכים, עם כל הכבוד גם לי ולמשרד האוצר, שמישהו יזכיר להם שהם צריכים לדאוג לסטודנטים.

עידו סופר: זאת הבעיה שלהם, זה תפקידם במערכת, זה מה שהם עושים, כולל אגב, במעטפת.

ניצן הורוביץ: מה שתפקידם תפקידם.

עידו סופר: מצד אחד אנחנו במצב שהמוסדות המתוקצבים העמידו מערכי סיוע שאני מזכיר, הם מוגבלים בשכר הלימוד שהם יכולים לגבות ממקורות ההכנסה שלהם, העמידו מערכי סיוע וכרגע אין מיצוי.

ניצן הורוביץ: עסקנו, הלאה.

עידו סופר: מהצד השני, ואמרה את זה מנכ"לית מל"ג ות"ת, המוסדות הלא מתוקצבים, אני מזכיר שזה עסק פרטי, הם גובים שכר לימוד בהתאם.

עידו סופר: נכון, דיבר רפאל על 35,000 שקלים.

קריאה: אז גם אנחנו מזכירים שזה עסק פרטי שלא נתמך על ידי המדינה.

רפאל גמיש: סליחה, זה לא עסק פרטי.

קריאות: - - -

ניצן הורוביץ: אי-אפשר, אני לא שומע כשאתם מדברים ביחד.

ניצן הורוביץ: עידו, תסיים.

עידו סופר: אסיים, ואם אני שוגה או שאמרתי משהו לא נכון אז תתקנו אותי.

עידו סופר: בשכבה הראשונה הפשוטה, המהירה, מול הסטודנטים יש למוסדות הרבה מאוד כלים, רוב הבעיות יכולות להיפתר עם המוסד.

ניצן הורוביץ: אתה חוזר על עצמך, את זה כבר אמרת.

קטי קטרין שטרית: אין לו בשורה, אין לו מה להגיד.

עידו סופר: רק שנייה, אני מגיע.

עידו סופר: השכבה השנייה, באירועים שבהם המוסדות לא יכולים לקחת את זה על עצמם אז חוזרים למדינה.

עידו סופר: עכשיו, כאן יש כרגע פער בין שני מקומות, וגם פרופ' הרפז דיבר על זה.

עידו סופר: זה יכול ללכת לשני כיוונים, או שאנחנו מדברים כאן על אוכלוסייה מצומצמת שנמצאת בבעיה כזאת משמעותית וצריך לבוא ולראות, ואז זה סיוע כירורגי, זה אירוע אחר, וגם אנחנו יכולים לטפל בו בכלים אחרים; או שאנחנו מדברים פה על אירוע אחר שהוא רחב מאוד וכולל אוכלוסייה מאוד גדולה, וכלי הסיוע הם שונים.

עידו סופר: אנחנו חייבים לברר ולהבין באיזה מצב עולם אנחנו נמצאים - -

ניצן הורוביץ: נו, אז למה אתה לא מברר?

עידו סופר: - - לפני שנדבר על כלים.

עידו סופר: זה המצב.

ניצן הורוביץ: אבל למה אתה לא מברר?

ניצן הורוביץ: מה זה או או?

ניצן הורוביץ: או שזה מאוד גדול או שזה מאוד קטן.

ניצן הורוביץ: איזו מין תשובה זאת?

ניצן הורוביץ: אז תבוא עם נתון.

ניצן הורוביץ: בכל זאת, זה לא התחיל אתמול.

עידו סופר: אז אני אומר לך, יו"ר הוועדה, שלפי הנתונים שיש בידינו מחיתוך של סוציו-אקונומי, מחיתוך של מי עבד לפני, מי פוטר, מי המשיך, וכו', זה נראה שמדובר כאן על אוכלוסייה קטנה.

עידו סופר: כשאני אומר אוכלוסייה קטנה זה 20,000 סטודנטים ומטה.

עידו סופר: אם זה המצב זה x.

עידו סופר: אבל אני גם פתוח לומר שאנחנו - - -

ניצן הורוביץ: מה זה אם?

ניצן הורוביץ: קודם כול נראה לי בלתי סביר בעליל, אני לא מקבל את זה.

קטי קטרין שטרית: ניצן, הוא תקף את זה שאין נתונים, ועכשיו לו בעצמו אין נתונים.

עידו סופר: יו"ר הוועדה, אני אומר עוד פעם, אבל אנחנו פתוחים - - -

ניצן הורוביץ: אתה אומר אם.

ניצן הורוביץ: מה זה אם זה הנתונים?

ניצן הורוביץ: זה הנתונים או שזה לא הנתונים?

קטי קטרין שטרית: ניצן, אני נאצלת לצאת מפה כי אני פשוט מתביישת מהתשובות שאנחנו מקבלים, ואני חרדה, כואבת, ודומעת אפילו על אותם סטודנטים בפריפריה, שהיום - -

עידו סופר: מה קשור – סליחה.

ניצן הורוביץ: רגע, רגע, היא מסיימת.

קטי קטרין שטרית: - - נגזר גורלם להפסיק ללמוד.

עידו סופר: נתונים הם נתונים.

עידו סופר: אני לא מבין את הקשר בין מה שאת אומרת למה שאמרתי.

קטי קטרין שטרית: אותו סטודנט בדימונה, ירוחם או בתל חי שמפסיק היום ללמוד ואין לו תשובה.

עידו סופר: עם כל הכבוד, אין שום קשר - - -

ניצן הורוביץ: שנייה, עידו.

ניצן הורוביץ: קטי, תסיימי.

קטי קטרין שטרית: עידו, זימנתי את הדיון היום אחרי שיחה עם כל יושבי-ראש האגודות כולם.

קטי קטרין שטרית: כולם בלי יוצא מן הכלל מודעים לבעיה של הסטודנטים במכללות הלא מתוקצבות ובמכללות שמצבן היום גרוע.

קטי קטרין שטרית: אתה פונה אלינו ואומר לנו שאין לנו נתונים כשלך אין נתונים.

קטי קטרין שטרית: ואתה יודע למה אין לך נתונים?

קטי קטרין שטרית: כי יש אטימות.

עידו סופר: אין כל קשר בין מה שאני אומר לבין מה שאת אומרת, סליחה, עם כל הכבוד.

קטי קטרין שטרית: אתם לא רוצים להקשיב לסטודנטים עם הבעיות שלהם.

עידו סופר: אפשר להגיד את זה עוד 30 פעם, אבל זה לא קשור למה שאני אומר.

קטי קטרין שטרית: אני נאלצת ללכת כי אני פשוט לא יכולה לשמוע את הביזיון הזה.

עידו סופר: זה לא קשור למה שאני אומר, אפשר להגיד את זה עוד 30 פעם.

עידו סופר: בסוף יש כאן שאלה, והשאלה אם מדובר פה באירוע רחב או לא, ואנחנו נדע לטפל בזה.

ניצן הורוביץ: אנחנו נמשיך.

ניצן הורוביץ: תודה, קטי.

ניצן הורוביץ: רגע, עידו.

ניצן הורוביץ: דקה, עידו, לא שמעתי.

ניצן הורוביץ: אני גם מכבד אותך, היא פשוט דיברה, דיברת על הרקע שלה.

ניצן הורוביץ: היא יצאה כרגע.

ניצן הורוביץ: בבקשה.

עידו סופר: יו"ר הוועדה, אשלים עוד רגע.

עידו סופר: עם כל הכבוד לחברת הכנסת שטרית, בתוכנית הרב-שנתית של האוצר עם ות"ת הדגש לבוא ולפעול להנגשת ההשכלה גבוהה גם בפריפריה וגם לאוכלוסיות ששיעור השתתפותן נמוך יותר ונמצאות בקושי סוציו-אקונומי כזה או אחר, משרד האוצר עמד בראש החזית הזאת.

עידו סופר: אז, עם כל הכבוד, לא מדובר פה על סטודנט בפריפריה, ולא אמרתי שצריך לעזור לו או לא לעזור לו, דיברתי על משהו מאוד מאוד פשוט.

עידו סופר: האם אנחנו מדברים פה על אירוע ממוקד או שאנחנו מדברים פה על אירוע רחב.

ניצן הורוביץ: נו, אז אני מצפה ממך לשמוע את התשובה לשאלה הזאת.

עידו סופר: זה משהו שצריך להבין אותו.

עידו סופר: הסקר של פרופ' הרפז יסייע.

עידו סופר: לשבת על הנתונים זה דבר שיסייע, ויש שני מצבי עולם, במצב עולם כזה מטפלים בכלים x, ובמצב עולם כזה מטפלים בכלים y.

עידו סופר: וזה דבר שעדיין לא ברור.

ניצן הורוביץ: אבל תשמע, עידו, ברור לי שבמצב קל מטפלים בכלים קלים ובמצב קשה מטפלים בכלים חזקים.

ניצן הורוביץ: ברור לי שזה ברור לי.

ניצן הורוביץ: אבל רציתי לשמוע ממך האם המצב קל או קשה.

ניצן הורוביץ: אתה אומר שאין נתונים, למרות שכבר עבר חודש וחצי מאז שאנחנו בתוך הברדק הזה.

עידו סופר: ועובדה שפרופ' הרפז שעוסק בדבר הזה בשגרה הפיץ סקר, הוא בעצמו.

עידו סופר: אתה יודע מה, אנחנו מחכים לראות את הסקר שלו.

עידו סופר: אני אומר בכנות, אם אנחנו טועים, נגיד שאנחנו טועים.

עידו סופר: מדובר פה באירוע הרבה יותר רחב, אבל אם לא, אנחנו צריכים להבין את זה.

עידו סופר: ועם כל האחריות הציבורית אנחנו מדברים פה על משבר שפוקד את כל המשק הישראלי ולתת כאן מענה אחראי, אבל לכולם.

ניצן הורוביץ: כולנו אחראים, טובת המדינה נגד עינינו, לא רק אתה.

עידו סופר: מי שצריך לקבל סיוע יקבל סיוע, אבל זה לא לשפוך כסף מהשמיים.

ניצן הורוביץ: תקשיב, לא ציפיתי ולא חשבתי שאתם צריכים לחכות לסקר של פרופ' הרפז בשביל להביא לפה נתונים.

ניצן הורוביץ: אולי טעיתי, אני לא יודע.

ניצן הורוביץ: אבל חשבתי שיהיו לך יותר.

עידו סופר: פירטתי את הנתונים שיש בידינו.

עידו סופר: אני אומר באופן כן שאם הנתונים שלנו לא מדויקים נבוא ונגיד: בסדר גמור, הבנו.

ניצן הורוביץ: הבנתי.

ניצן הורוביץ: משפט קצר, בבקשה.

רפאל גמיש: אני רוצה למחות על הנרטיב שמייצרים פה לפיו המוסדות הלא מתוקצבים אלו מוסדות פרטיים וחברות פרטיות שבראשן עומדים בעלים.

רפאל גמיש: הרי לא מדובר במצב הזה.

רפאל גמיש: לגבי הסיפור של שכר לימוד, אני רק רוצה להזכיר לחברי הוועדה הנכבדים, שיודעים היטב או שלא יודעים היטב, שהרי מוסד לא מתוקצב לא מקבל מימון מהמדינה, בעוד הפדיון בגין סטודנט אחד באוניברסיטה במוסדות מתוקצבים שווה ואף גבוה מהפדיון בגין סטודנט שמשלם את שכר הלימוד בכוחות עצמו.

ניצן הורוביץ: רפי, לא ניכנס לזה עכשיו.

רפאל גמיש: במקום לייצר נרטיב שזה מוסד פרטי - - - תורידו שכר לימוד.

ניצן הורוביץ: לא ניכנס לזה עכשיו לנושא הכללי.

רפאל גמיש: זה מס שפתיים, סליחה שאני אומר את זה, זה אומר במילים אחרות להפוך אותנו לאקדמיה סוג ב', לקחת מרצים פחות טובים, להנגיש לאותה פריפריה חברתית - - -

ניצן הורוביץ: רפי, אני קוטע אותך, עכשיו זה לא הדיון.

קריאה: רפי, מישהו הכריח אותך לגבות 35,000?

רפאל גמיש: סליחה, יש לנו דוחות כספיים מפורסמים, אני מוכן שתראו את הדוחות.

ניצן הורוביץ: אני לא נכנס עכשיו לדיון הזה.

ניצן הורוביץ: עכשיו לא מדברים על זה.

ניצן הורוביץ: עזוב, זה לא הדיון.

ניצן הורוביץ: רצינו להתעסק בשאלות ספציפיות.

רפאל גמיש: זה הדיון, בוודאי שזה הדיון.

ניצן הורוביץ: לא, לא, בשאלות ספציפיות ולא באופן הכללי שאמרת, אבל מחית ובסדר.

ניצן הורוביץ: מי עוד רצה להגיב?

ניצן הורוביץ: ואני מסכם.

ניצן הורוביץ: בבקשה, סכמי.

מיכל נוימן: קודם כול, רפי וריבי היקרים שנמצאים כאן, המערכת הלא מתוקצבת היא חלק ממערכת ההשכלה הגבוהה, וכולנו מכירים ומוקירים את הפעילות ונותנים מענה חשוב מאוד.

מיכל נוימן: מענה שהמערכת המתוקצבת לא מצליחה לקלוט בהינתן זה שיש משאבים מוגבלים במדינת ישראל, ולכן חשיבותם גדולה מאוד.

מיכל נוימן: ואנחנו שמחים שיש לנו מערכת כזו לצד המערכת המתוקצבת או מערכת מתוקצבת לצד הלא מתוקצבת.

ניצן הורוביץ: יפה.

מיכל נוימן: אני רוצה להסביר חלק מהדברים שעידו אמר.

מיכל נוימן: אנחנו שומעים את הדברים ששלומי אומר ואנחנו מכירים את שלומי, ושלומי חבר במל"ג ואנחנו יודעים ושומעים את הדברים.

מיכל נוימן: וגם צריך להבין שמהמוסדות שהם השטח, אנחנו שומעים שמציעים הלוואות, מציעים מלגות והמיצוי שלהם - - -

ניצן הורוביץ: מיכל, זה נאמר כבר.

ניצן הורוביץ: תגידי משהו שלא נאמר כי זה נאמר כמה פעמים.

מיכל נוימן: ולכן אנחנו חייבים לחכות ולראות מה תעשה הפתיחה הזו שאמורה להכניס חזרה סטודנטים שאנחנו יודעים שהם צריכים את התמיכה חזרה לתוך כיתות לימוד קטנות, ואנחנו מקווים שזה מה שישמר את הסטודנטים שחלילה אנחנו לא רוצים שינשרו.

מיכל נוימן: לכן זה עוד לא נכנס, זה אמור להיכנס בימים הקרובים, המוסדות נערכים לזה.

מיכל נוימן: צריך לראות מה יקרה בשבוע-שבועיים הקרובים, אנחנו כל הזמן לומדים את הדברים האלה תוך כדי תנועה.

מיכל נוימן: אתם יודעים, הקורונה הוא אירוע כל כך קשה, נראה כאילו אנחנו חודשים בעניין, אבל בסך הכול אנחנו חודש וחצי בסיפור הזה.

מיכל נוימן: השבוע וחצי הראשון יהיו קריטיים.

ניצן הורוביץ: תודה, מיכל.

ניצן הורוביץ: אני מבקש משפט אחרון לשלומי יחיאב, ואז יש לנו כאן עוד משהו בוועדה.

ניצן הורוביץ: שלומי יחיאב, נראה לי ממה שאני שומע שצריך לעשות אולי טיפה יותר מאמץ מצידכם כדי ליידע את הסטודנטים על האפשרויות שיש להם מבחינת סיוע והלוואות.

ניצן הורוביץ: לסיום.

שלומי יחיאב: תודה, אדוני היושב-ראש, אני מתנצל אם אני אולי טיפה אהיה בוטה.

ניצן הורוביץ: תהיה, אבל תסיים.

שלומי יחיאב: אני אסיים.

שלומי יחיאב: בסוף לצערי מדובר פה במסך עשן.

שלומי יחיאב: הסטודנטים יודעים.

שלומי יחיאב: אם אין מיצוי של המענקים שניתנו זה משתי סיבות, אחת זה שהקריטריונים לא מחוברים באמת לאזורי פגיעה האמיתיים; שתיים, זה שזה לא קורה ברוב המוסדות.

שלומי יחיאב: נתנו פה דוגמה של האוניברסיטה העברית, אני מגיע מחלק מהאוניברסיטאות, זה לא קורה בכל המוסדות בישראל, זה מסך עשן.

שלומי יחיאב: לסטודנטים בישראל אין את כל הפתרונות כרגע.

שלומי יחיאב: אני שוב חוזר, אני לא מטיל כרגע את מרב האשמה שלי בשלב הזה על האוצר, כי את האמת, מה שקרה פה הרגע מוכיח לנו שמי שמייצר את מסך העשן זה הרגולטור וזאת האחריות שלו.

שלומי יחיאב: המל"ג ות"ת צריך לעמוד בחזית לטובת הסטודנטים.

שלומי יחיאב: המוסדות נאבקים בעצמם ביומיום, וכרגע המל"ג ות"ת מציג את התמונה שהכול קורה טוב ויש יישור קו וכל הסטודנטים מקבלים פתרונות.

שלומי יחיאב: זה התהליך שמייצר אי-שוויון.

ניצן הורוביץ: שלומי, כולם פה עם רצון טוב.

ניצן הורוביץ: אני מבקש שתעביר לי מכתב מה הבעיה ואיפה בדיוק עם הקריטריונים, ונטפל בזה נקודתית ונפתור את זה.

ניצן הורוביץ: בסדר?

שלומי יחיאב: בסדר גמור.

ניצן הורוביץ: שיהיה ברור, כי יש פה גרסאות, לא הייתי אומר סותרות, אלו פשוט זוויות אחרות, ואני רוצה לרדת לעומק הסוגיה.

שלומי יחיאב: הייתי מציע, אדוני היושב-ראש, אפילו להכניס את פרופ' הרפז לשיחות כדי לבדוק מה הפער.

שלומי יחיאב: כולנו סומכים עליו.

ניצן הורוביץ: מאה אחוז.

ניצן הורוביץ: מיכל, אני חושב שזאת הצעה טובה, ואני חושב שזה צריך להיות.

ניצן הורוביץ: תעביר לי, שלומי, מטעמכם בדיוק את הבעיות שיש מבחינת קריטריונים ומיצוי.

שלומי יחיאב: כמובן.

ניצן הורוביץ: אנחנו רוצים שסטודנטים שצריכים ימצו.

ניצן הורוביץ: אם מעמידים סיוע ומעמידים הלוואות וסטודנטים מתקשים לא ממצים זה חבל מאוד.

ניצן הורוביץ: אז אני רוצה להבין איפה פה הבעיה.

שלומי יחיאב: בסדר גמור.

שלומי יחיאב: תודה.

ניצן הורוביץ: חברים, אני מסכם את הדיון הזה.

ניצן הורוביץ: ותכף עידן רול שביקש יקבל את רשות הדיבור.

ניצן הורוביץ: בנושא הזה, שוב, ביקשתי נתונים לגבי הלוואות וסיוע, אלו דברים שונים, מהסטודנטים לגבי איפה הקשיים בדיוק.

ניצן הורוביץ: רשמנו לפנינו את נושא הפסיכומטרי, את הבחינות שיתקיימו, יש את נושא הסטודנטים בסיכון, שגם לגבי איך הם ייבחנו צריך עוד לתת מענה לעניין הזה.

ניצן הורוביץ: ובעיקר, אנחנו קוראים כאן למשרד האוצר להביא נתונים ברורים לגבי מס' הסטודנטים שנמצאים בקשיים כתוצאה מהמצב הזה ולהביא פתרונות לעניין.

ניצן הורוביץ: ולא, בסדר, יש סקר, הבנתי, הרפז עושה סקר, נשמח לראות.

ניצן הורוביץ: אני חושב שלא היה צריך לחכות לסקר הזה, כבר עבר חודש וחצי והיה אפשר לקבל נתונים יותר מסודרים.

ניצן הורוביץ: גם בנושא המעונות אנחנו מצפים לשמוע מוור"ה לגבי האוניברסיטאות, יש זכיין פרטי במעונות ומה הוא עושה כדי להקל על הסטודנטים שצריכים לשלם למרות שהם לא היו במעונות הרבה זמן.

ניצן הורוביץ: היו עוד נקודות, נוציא סיכום מסודר של הדיון הזה.

יבגני סובה: על התשלומים דיברתם?

ניצן הורוביץ: דיברנו על התשלומים.

יבגני סובה: ביטחון, ניקיון – היה הנושא הזה?

ניצן הורוביץ: על זה לא דיברנו.

ניצן הורוביץ: אני חייב לעצור כאן.

ניצן הורוביץ: חבר הכנסת עידן רול ביקש את רשות הדיבור, בבקשה.

עידן רול: תודה, אדוני היושב-ראש, אני רוצה להעלות סוגיה שעליה לא נסוב דיון, אבל היא חשובה והיא איפשהו נפלה מתחת לרדאר – כל סוגיית התלמידים האקסטרניים.

עידן רול: תראו, כשעשינו פה דיון על בחינות הבגרות, ובעקבות הדיון התקבלה החלטה של משרד החינוך לצמצם את מס' הבגרויות נוצר מצב – לפי ההערכות האחרונות שקיבלתי, לפני כשנתיים העריכו את מס' הנבחנים האקסטרניים בכ-6,000 נבחנים, ומרבית הבחינות שבדרך כלל משרתות את הנבחנים האקסטרניים בוטלו, לדוגמה, ספרות, היסטוריה.

עידן רול: כשאנחנו מדברים על האקסטרני אנחנו מדברים בעצם, אפשר להגיד, על שני קהלי יעד מרכזיים: אחד, אלו באמת תלמידים אקסטרניים בתיכון שלומדים במסגרת אקסטרנית וניגשים ככה לבגרויות.

עידן רול: כמובן שאין להם ציון מגן, אין להם אפשרות לקבל ציון חלופי במקרה של ביטול הבחינה.

עידן רול: וקהל היעד השני הוא בעצם כל אותם משפרי בגרויות, משפרי סכם לטובת לימודים בהשכלה גבוהה, לטובת מכינות, וכו'.

עידן רול: אנחנו בעצם נמצאים כרגע במצב שלמרות שהם פנו למשרד החינוך כמה פעמים אין הנחיות, הם לא יודעים אם בכלל יהיו בחינות.

עידן רול: נכון לעכשיו אין בלוח הבחינות כמעט אף בחינה הומנית, וגם פיזיקה אקסטרנית שדיברו איתי עליה בוטלה.

עידן רול: עוד יצוין שאלה שכן נמצאות, נמצאות חמש בחינות ברצף יום אחרי יום באותו שבוע.

ניצן הורוביץ: בהצלחה, מה שנקרא.

עידן רול: חברים, יש פה באמת סיטואציה שתלמידים לא יוכלו לסיים תעודת בגרות, זה ישפיע על הנתונים שלהם בצבא, על היכולת שלהם להתקבל להשכלה גבוהה.

עידן רול: ורבים מהם כבר השקיעו הרבה מאוד כסף במכונים פרטיים ובהכול, והם יצטרכו להשלים בגרויות עוד שלוש שנים אחרי הצבא.

עידן רול: זה בלתי נתפס.

עידן רול: אני מבקש שנדרוש ממשרד החינוך התייחסות.

ניצן הורוביץ: מאה אחוז.

ניצן הורוביץ: זה לא הדיון הזה.

עידן רול: זה לא הדיון הזה, אבל אין להם זמן להמתין.

ניצן הורוביץ: אבל אפשרתי לך כי זה נושא חשוב שלא עלה עדיין, אז ננסה במהלך השבוע להכניס את זה.

עידן רול: נבקש את התייחסות משרד החינוך?

ניצן הורוביץ: זה חשוב.

ניצן הורוביץ: תודה רבה.

עידן רול: אדוני היושב-ראש, אפילו בתור התחלה עד הדיון הבא, אם אפשר לקבל מהם התייחסות בכתב מעבר לשעות הדיון, לפחות שנדע איפה אנחנו עומדים.

עידן רול: אני לא חייב אותם בזום, אני פשוט צריך תשובה.

ניצן הורוביץ: נפנה, בסדר גמור.

יבגני סובה: אפשר משפט לגבי התשלומים?

ניצן הורוביץ: הרגע סיימנו.

יבגני סובה: ממש להכניס את זה, כמו שהכנסת את שאר הנושאים, הנושא של תשלומים נלווים כמו ניקיון, ביטחון.

ניצן הורוביץ: לא דנו בזה, אני חייב להגיד.

יבגני סובה: הנושא הזה פשוט עלה כל הזמן, בגלל זה אני אומר שתפנו.

יבגני סובה: אתמול דנו בעניין הזה בוועדת הכספים, אז אני רוצה פשוט להכניס לפרוטוקול שהנושא יהיה חלק מהשאלות שעולות בוועדה.

יבגני סובה: כמעט 10% הולכים לתשלומים נוספים והסטודנטים נאלצים לשלם בלי שהם מגיעים פיזית לקמפוס, אז השאלה אם האוניברסיטאות ילכו לקראת הסטודנטים בעניין הזה, כי זה כמעט 10%.

ניצן הורוביץ: בסדר, נוסיף את זה.

ניצן הורוביץ: יהודית, מה נאמר לגבי הישיבות?

ניצן הורוביץ: מחר אמורות להיות לנו שתי ישיבות.

יהודית גידלי: וגם ביום רביעי.

ניצן הורוביץ: ומה נאמר?

ניצן הורוביץ: מה העברת לי?

ניצן הורוביץ: מה ההודעה של גנץ?

יהודית גידלי: ההודעה שהמליאה מתחילה בשעה 09:00.

ניצן הורוביץ: ועד?

ניצן הורוביץ: גם מחר וגם מוחרתיים?

יהודית גידלי: גם מחר וגם מוחרתיים.

יהודית גידלי: הודעה מיושב-ראש הכנסת וסגניו, שעת פתיחת ישיבות הכנסת בימים ג', ד' ו-ה'.

ניצן הורוביץ: בשביל החוק.

יוסף ג'בארין: זה לא סופי, כי הוא יכול לפתוח את הישיבה ולצאת להפסקה.

ניצן הורוביץ: תראו, אמורות להיות לנו מחר שתי ישיבות, אחת על החברה הערבית ואחת על החרדים.

ניצן הורוביץ: לפי זה אני צריך לראות אם אוכל לקיים את הישיבות.

ניצן הורוביץ: נודיע לכם.

ניצן הורוביץ: אני מקווה שנוכל לקיים את זה.

ניצן הורוביץ: בכל מקרה נבקש אישור, כי אלו נושאים חשובים.

ניצן הורוביץ: תודה רבה לכם.

ניצן הורוביץ: הישיבה נעולה.