ועדת הכספים, כנסת 23, פרוטוקול מספר 35, 2020-04-26 09:00

עודד פורר: בוקר טוב לכולם, אני שמח לפתוח את ישיבת ועדת הכספים, היום יום ראשון, ב' באייר תש"ף, 26 באפריל 2020.

עודד פורר: נושא הדיון הוא התנהלות הבנקים והמדיניות בשל התפשטות נגיף הקורונה.

עודד פורר: לפני זה אני רוצה לומר כמה מילים אודות מה שאנחנו רואים כרגע מבחינת התנהלות הממשלה, גם ברמה הכלכלית וגם ברמת אסטרטגיית היציאה מהמשבר.

עודד פורר: מזה חודש הוועדה מבקשת תוכנית כלכלית מלאה, לא פרוסות-פרוסות, וגם אסטרטגיית יציאה.

עודד פורר: ישבו כאן כל פקידי האוצר הבכירים והבטיחו שהעניין הזה יגיע לכאן – כמובן שזה לא הגיע.

עודד פורר: הבטיחו שהפעימה השנייה המיועדת לעצמאים ועסקים קטנים תגיע לכאן בחקיקה – כמובן שזה לא הגיע.

עודד פורר: עכשיו, אני חייב לומר לחברים שהסיבה שאנחנו דורשים שזה יגיע לכאן בחקיקה – שקצת מפתיע אותי, גם אמר היועץ המשפטי לממשלה שלא תהינה תקנות לשעת חירום בעניין הזה אלא חקיקה ראשית – היא לא כי אנחנו מחפשים תעסוקה, כזו יש בשפע.

עודד פורר: יש מספיק חוקים בכנסת שאנחנו צריכים להילחם כנגדם.

עודד פורר: אנחנו רוצים שהחוק יגיע לכאן על מנת שהוועדה תדון בו ותטייב אותו, כדי שנשפר את המתווים שבהם ניתן המענק או הפיצוי לעסקים קטנים או עצמאיים.

עודד פורר: כמובן שכמו שהם הבטיחו הם לא קיימו.

עודד פורר: אגב, בדיון כמו שהם הבטיחו לעצמאיים שהמענק יועבר עד ה-1 במאי 2020, יש אנשים שמחכים מאוד למענק כי הם לא קיבלו מענק קודם או כי בלי המענק הזה אין להם שום דרך לשרוד את חיובי האשראי.

עודד פורר: אז הבטיחו, כמובן שעד ה-1 במאי 2020 הכסף הזה לא יהיה בבנק, גם מה שהם אישרו.

עודד פורר: צריך להבין מה המשמעות לפחות של מה שפורסם, כמובן שאנחנו למדים על זה מההודעות לעיתונות, מה שפורסם עד עכשיו.

עודד פורר: עסק שעבד 30 שנים בצורה מצוינת והיה לו הפסד ב-2018, הוא הפסיד בפעימה הראשונה וגם בפעימה השנייה הוא לא יקבל.

עודד פורר: צריך להבין את העניין הזה.

שלמה קרעי: אבל אמרו - - - זה לא 2018 או 2019?

עודד פורר: לא - - -

קרן ברק: אמרו הרבה דברים, לא עשו שום דבר.

עודד פורר: מי שהיו לו ירידות מחזור בהיקף של בין 25% ל-40% יקבל רק 10% מהמתווה של צוק איתן בזמנו, עוד חלון שנסגר לחלוטין באירוע הזה.

ניר ברקת: פחות העלויות הקבועות.

עודד פורר: מי שהפסיד 40% מחזור, כמעט ולא יקבל כלום במתווה הזה.

עודד פורר: הפתרון הזה בעיקר, ואני לא מדבר על מתווה המענקים אלא על מתווה הפיצויים שהקונספט של ללכת לפי מחזור הוא נכון, זה מה שדרשה הוועדה, אבל כמו שמבצעים את זה – נח בשבע שגיאות.

עודד פורר: זה טוב רק למי שסגר את העסק לחלוטין.

עודד פורר: אם אני פעלתי קצת והצלחתי לגלגל ולשמור אותו חי אז אני מקבל עונש מהמדינה.

עודד פורר: אני לא מדבר על מישהו שבעוונותיו לקח ב-2 באוקטובר 2019 הלוואה גדולה והחליט לפתוח עסק ופתח עסק עם חוזה שכירות, הוא מקבל אפס, הוא בכלל לא קיים במדינת ישראל באירוע הזה, זה חבל.

עודד פורר: על הפיצוי הזה אפשר לומר: "מעט מדי ומאוחר מדי".

עודד פורר: אני אבקש מהיועצת המשפטית לוועדה להוציא מכתב ליועץ המשפטי לממשלה.

עודד פורר: ברצוני לקבל הבהרות: היועץ המשפטי לממשלה שלל היסמכות על תקנות חירום החל מתחילת פעולתה של הכנסת, אנחנו פנינו מספר פעמים לממשלה וביקשנו להעביר את זה בחקיקה, הבטחנו מסלול ירוק לחקיקה זו.

עודד פורר: כל החקיקה שהגיעה לכנסת עברה במסלול ירוק.

עודד פורר: אגב, יצאה טובה יותר ממה שנכנסה.

קרן ברק: ברור.

עודד פורר: קחו את הפיצוי בארנונה לעסקים: אם לא ועדת הכספים של הכנסת, הפיצוי הזה היה נפרש על פני שנה שלמה.

עודד פורר: אנחנו הכרחנו אותם לעשות את זה על פני שלושה חודשים, ממרץ עד מאי.

עודד פורר: כך גם חוק יסוד: הכנסת, הם רצו מסגרת כללית ואנחנו הצלחנו לייצר את החלונות לאן כל דבר צריך ללכת, עם שמירת חופש פעולה לממשלה.

עודד פורר: אין לנו שום כוונה לעכב את הממשלה, להיפך.

עודד פורר: אבל יש משמעות לפיקוח הציבורי, יש משמעות לשימוע הציבורי שמתרחש כאן, עם כל הגורמים שנמצאים.

עודד פורר: אני מבקש הבהרות מהיועץ המשפטי לממשלה, כאמור, מדוע מצד אחד הוא מצדד בהעברה בחקיקה ראשית ומצד שני אנחנו מגלים שדברים באו בעזרת תקנות לשעת חירום.

עודד פורר: זה לא בגלל שאנחנו מחפשים לעצמנו עבודה, אנחנו פשוט לא רוצים באגים בתקנות לשעת חירום כמו כמה באגים שהדגמתי עכשיו.

קרן ברק: ואנחנו גם רוצים לוודא שהדברים קורים.

עודד פורר: אנחנו רוצים לוודא שכשהממשלה אומרת "ב-1 במאי 2020 יהיה כסף לעסקים" אז שהכסף יועבר בתאריך שננקב.

עודד פורר: עוד כמה מילים על אסטרטגיית היציאה מהמשבר: אסטרטגיית יציאה לא בונים בלילה אחד, ברור לחלוטין, לפני חודש כבר התרענו שיגיע השלב שצריך לשחרר ויש להיות ערוכים לכך.

עודד פורר: ההחלטה על איך נשתחרר מהמגבלות בעוד שבועיים או שלושה צריכה להיסגר עכשיו, הייתה צריכה להיסגר כבר לפני חודש.

עודד פורר: קחו את הנושא של יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ונפגעי פעולות האיבה: להגיד להורים שכולים לא להגיע לבתי עלמין ביום הזיכרון זו אמירה שאינה נתפסת בעיני.

עודד פורר: יום הזיכרון תמיד מגיע ב-ד' באייר וידענו כבר לפני חודש על קיומו.

עודד פורר: אפשר היה לקבוע מראש שנותנים שבוע, פורסים את האירוע על מנת שכל ההורים יוכלו להתייחד עם הנופלים בקבוצות קטנות תוך שמירה על כללי הבריאות הנדרשים.

עודד פורר: אני מבין את הרצון לשמור על הבריאות אבל צריך לשמור גם על ההיגיון.

עודד פורר: צריך לייצר מנגנון איך מאפשרים את ההתייחדות.

עודד פורר: אפשר לעשות זאת על פני שבועיים בשילוב תפעולי של צה"ל ועוד.

עודד פורר: כמו שידענו שיגיע יום הזיכרון ב-ד' באייר, ויום העצמאות ב-ה' באייר, אנחנו גם יודעים של"ג בעומר זה תמיד 33 ימים לספירת העומר, אני בטוח שבממשלת ישראל יש מי שיודעים לספור את ספירת העומר.

עודד פורר: לכן, גם לל"ג בעומר אפשר למצוא את הפתרונות ואם האפשרויות.

עודד פורר: כך גם לגבי חג השבועות שמתקרב.

עודד פורר: צריך לחשוב על כל דבר מראש, במקום שהממשלה תתחיל לקבוע איזה עסק צריך להיות פתוח ואיזה עסק צריך להיות סגור – תקבעו מה הם הכללים.

עודד פורר: תקבעו מהם כללי המינימום כדי לפתוח עסקים: מרווח בין אנשים, כמות אנשים על כל מטר רבוע - - -

קרן ברק: מדחום עולה 600 שקלים, תגיד לי איך ספר יכול לקנות את המדחום הזה.

עודד פורר: את נכנסת לבעיות כשיש הנחיות.

עודד פורר: אתן לדוגמה את חדרי הכושר והסטודיו למחול, אפשר לפתוח אותם בהנחיות מסוימות: קבוצות קטנות, חיטוי בין מתאמן למתאמן.

עודד פורר: כל האירוע הזה פשוט לא מנוהל.

עודד פורר: לבסוף, אני רוצה לסיים בנושא של מערכת החינוך: מערכת החינוך היא סופר קריטית לצורך החזרת המשק לפעילות מלאה.

עודד פורר: היחידים שמהנהנים עם הראש ומבינים את האירוע הם מי שיש להם ילדים קטנים מתחת לכיתה ג'.

עודד פורר: כל ההודעות וחצאי הכותרות רק מבלבלות את הציבור ויוצרות בעיה חמורה יותר.

עודד פורר: מהצד השני, התוכנית כמו שאני שומע אותה היא פשוט אבסורדית.

עודד פורר: אם מישהו אומר שילדי הגן יהיו חצי שבוע בגן וכיתות א-ג יהיו שבוע שלם, אז מה עושה מורה בכיתה ב' שהילד הפרטי שלה נמצא רק חצי שבוע בגן.

עודד פורר: מה עושה מישהו שיש לו שני ילדים.

קרן ברק: הילד שלי בכיתה ד' אז הוא יישאר לבד בבית לבד במשך יום שלם?

קרן ברק: אני לא מבינה - - -

עודד פורר: אני אומר לממשלה, לשר החינוך ולמשרד החינוך, תושיבו את טובי המוחות שהצליחו לשלוח מדענים לחלל ולבנות מערכות שמיירטות טילים ותנסו לרבע את המעגל הזה.

עודד פורר: למשל, אתם יודעים שיש כיתות ריקות בתיכונים – אז תפרסו, תעשו קבוצות יותר גדולות, תשתמשו בצוותי הצהרונים כבר מהבוקר לקבוצות ותתנו לכולם שבוע מלא גם אם זה לא יהיה במבנה שלהם.

עודד פורר: אתם יכולים להגיד שבתי ספר היסודיים ילמדו באופן מלא וישתמשו בכיתות התיכונים ושימוש בצוות הצהרונים, כך תייצרו קבוצות קטנות יותר.

עודד פורר: כנ"ל לגבי ילדי הגנים: תעלו את ילדי הגנים לבתי הספר היסודיים, גם שם אפשר לעשות.

עודד פורר: מבחינת עלויות אתם בסך הכול מחזירים לפעילות מלאה את כל הגופים שעוסקים בקייטנות ובצהרונים.

עודד פורר: אי-אפשר להתמודד עם פתרונות לא ברורים כמו שמוצעים כעת וזו קריאתי לממשלה.

עודד פורר: אבקש מהיועצת המשפטית להוציא את המכתב עד הצהריים.

קרן ברק: אולי כדאי לשלוח את המכתב לעוד כמה מערכות.

עודד פורר: עם משרד החינוך אנסה לתאם ישיבה נפרדת עם מנכ"ל משרד החינוך .

עודד פורר: הכול בהתאם ללו"ז העמוס של הכנסת.

עודד פורר: חבר הכנסת מלכיאלי, בבקשה.

עודד פורר: אחריו – חבר הכנסת כסיף.

מיכאל מלכיאלי: תודה, אדוני היושב-ראש.

מיכאל מלכיאלי: הנושא של היום הוא הפיקוח על הבנקים.

מיכאל מלכיאלי: בשבוע שעבר, בדיון עם החשב הכללי, אנחנו התוודענו לנתון חלמאי, 40,000 בקשות להלוואה שהוגשו לבנקים, מתוכם אושרו כ-1,000.

מיכאל מלכיאלי: לדברי החשב, הסיבה לכך היא שאין מספיק צוותים שעובדים על האישורים לבקשות.

מיכאל מלכיאלי: הוא שהצוותים יושבים רק פעמיים בשבוע.

מיכאל מלכיאלי: הוועדה דרשה שהבנקים ימצאו דרך לכנס צוותים אלו בתדירות גבוהה יותר.

מיכאל מלכיאלי: אני יודע שלשכת רואי החשבון אפילו הציע להביא מתנדבים לעזור בנושא.

מיכאל מלכיאלי: אני חושב שהוועדה צריכה לדרוש עכשיו תשובות מהפיקוח על הבנקים האם עשו את זה, האם נוספו ישיבות לאישור הבקשות.

עודד פורר: חבר הכנסת כסיף.

עודד פורר: אחריו – חברת הכנסת מיכל שיר סגמן.

עופר כסיף: אני אחזק את מה שאמר חברי: נכון ל-21 באפריל 2020 היו 44,700 בקשות להלוואות מהבנק.

עופר כסיף: נידונו רק 8,800, אושרו 6,500.

עופר כסיף: עכשיו, זה מראה לנו את הבעיה, מתוך קרוב ל-50,000 בקשות נידונו פחות מ-9,000 אני עוד לא מדבר אפילו על האישורים.

עופר כסיף: זה לא יכול להיות שבמצב כזה קריטי שעסקים קטנים נמצאים בקריסה מוחלטת, אין כמעט דיון בנושא.

עופר כסיף: זה פשוט מטורף, אנשים מאבדים את מטה לחמם, תרתי משמע, הדבר הזה לא נדון.

עופר כסיף: בנוסף למה שאמר חבר הכנסת מלכיאלי: בזמנו היו גופים מתאמים לענייני הלוואות.

עופר כסיף: אחד מהדברים שהורידו מהעומס שעל הבנקים היה הקיום של גופים מתאמים.

עופר כסיף: היה מכרז, והיו מקבלים גופים מתאמים שיקלו מעל הבנקים את העומס.

עופר כסיף: עכשיו, בצורה חלמאית, ביטלו את הגופים המתאמים.

עופר כסיף: הפניה היא ישירות לבנקים ונוצר עומס יתר.

עופר כסיף: בנוסף, הבנקים רוצים להרוויח וערבות המדינה נמוכה מאוד גם בהשוואה למדינות אחרות וגם בהשוואה לקרנות אחרות.

עופר כסיף: הערבות נמוכה והבנקים עצמם מקבלים את הבקשות כך שמעבר לזה שהם לא עומדים בעומס, הם גם נוטים לא לאשר.

עופר כסיף: אני מציע שיחזירו את הגופים המתאמים ויוסיפו עליהם עוד גופים.

עופר כסיף: זאת על מנת להקל על עבודת הבנקים ולזרז את התהליך.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: בהקשר הזה אומר שהחשב הכללי התחייב להביא היום את הנתונים.

עודד פורר: אני מבקש לנסות להשיג נתונים אלה עוד בזמן הישיבה.

עודד פורר: בקשר לפתרונות של הממשלה צריך לזכור שכל הפתרונות שהוצגו כרגע מבחינת המענקים מתייחסים לעסקים בעלי מחזור של עד 20 מיליון שקלים.

עודד פורר: עסקים מעל סכום זה נפגעו לא פחות, והרבה פעמים הם מעסקים אלפי עובדים, אם הם לא ישרדו את האירוע הזה אז ייווצר מצב קשה עוד יותר.

עודד פורר: אם יש לי חמש חברות של 19 מיליון שקלים מחזור, כל אחת מהן מקבלת מענק.

עודד פורר: אבל, אם את כל הפעילות איגדתי תחת חברה אחד עם 95 מיליון שקלים מחזור אז הוא לא זכאי לשום דבר.

עודד פורר: חברת הכנסת שיר סגמן.

עודד פורר: אחריה – חבר הכנסת קרעי.

מיכל שיר סגמן: תודה רבה.

מיכל שיר סגמן: הנושא הראשון הוא נושא המענקים לעצמאים.

מיכל שיר סגמן: אני מתחברת לדברי היושב-ראש, הרבה מאוד אנשים לא מבינים מדוע הם לא זכאים.

מיכל שיר סגמן: הם מגישים את הבקשה, לא ברור איזו נוסחה עובדת שם.

מיכל שיר סגמן: הרבה מאוד אנשים שזקוקים למענק כמו אוויר לנשימה זכאים רק לאחוז נמוך ממנו או אינם זכאים.

מיכל שיר סגמן: בכלל, הם מסתבכים עם כל התהליך הזה.

מיכל שיר סגמן: אני באמת מציעה שוב במקום לעשות זאת בפעימות, אנחנו במשבר שלא הולך להיעלם בתקופה הקרובה, לחשוב על מענק אחד כפי שמקובל גם במדינות אירופה שיחולק לארבע או חמישה תשלומים.

מיכל שיר סגמן: האמינו לי שאם המדינה תצטרך להתקזז היא גם תדע איך לעשות את זה דרך מס הכנסה.

מיכל שיר סגמן: לכן, במקום שעצמאיים ירוצו אחרי השקל כקבצנים, פשוט לתת מענק אחד.

מיכל שיר סגמן: זה ייתן שקט נפשי, זה ירגיע את השוק, כלכלה זה פסיכולוגיה – זה ירגיע.

מיכל שיר סגמן: נושא שני: הגשתי הצעות חוק לגבי יישום המלצות ועדת שטרום.

מיכל שיר סגמן: בנוסף, בנוגע לדיון שלנו היום עם הבנקים, פתיחת התחרות – הגדרתי בחוק ממש את הגופים הבנקאיים הנוספים שיוכלו לתת את ההלוואות כולל הביטוחים.

מיכל שיר סגמן: על זה יישום אפליקציית הלוואות של משרד האוצר שבעצם תיתן השוואה איזה גוף נותן את ההלוואה הנמוכה ביותר.

מיכל שיר סגמן: אני מניחה שברגע שנפתח את זה לתחרות הריביות ירדו פלאים.

מיכל שיר סגמן: אני מבקשת ליישם את האפליקציה הזו.

מיכל שיר סגמן: אני שוב חוזרת לגבי מה שאנחנו מדברים עליו היום עם הבנקים: הצעת החוק שלי של מכסת יעדים בהם יצטרכו הבנקים לעמוד, הוועדה תגדיר את היעדים.

מיכל שיר סגמן: בד-בבד המדינה צריכה להגדיל את אחוז הערבויות שלה, תודה.

עודד פורר: חבר הכנסת קרעי.

עודד פורר: אחריו – חברת הכנסת קרן ברק.

שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, אבקש לצרף למכתב שתוציא היועצת המשפטית גם את נושא האבטלה מהיום הראשון וכן לגבי עסקים חדשים שנפתחו עד ה-1 במרץ 2020 שגם הם ייכנסו למסגרת המענקים.

שלמה קרעי: הנקודה השנייה היא לגבי הפטור מארנונה: יש עסקים שנתנו להם אישור לפתוח: אופטיקה לדוגמה, אך אין לקוחות בכלל.

שלמה קרעי: מסתבר שהפטור מארנונה לא חל.

שלמה קרעי: זה לא שלושה חודשים גלובלי לכל העסקים שהיו בקשיים בתקופה הזאת אלא רק לעסקים שהיה אסור להם לפתוח לתקופה קצרה ובתקופה זו כשמותר, אבל אין לקוחות, הם לא זכאים.

שלמה קרעי: אני חושב שזה מצריך תיקון.

שלמה קרעי: גם בתקופה שהמשק מניע את עצמו יש להמשיך ולפטור אותם מארנונה עד תום תקופת שלושת חודשי הפטור.

שלמה קרעי: לעומת זאת, מרכזים לוגיסטיים, כמו שופרסל בשוהם, אומרים שהם זכאים - - -

קרן ברק: הם לא זכאים

עודד פורר: הם לא זכאים.

עודד פורר: לגבי אופטיקה, אתה צודק.

עודד פורר: אני לא יודע למה ציינו אותה ספציפית.

קרן ברק: למישהו היה אינטרס.

עודד פורר: אני מציע, לאור טיפול בכמה פניות דומות של בתי קפה שיש להם פטור לשלושת החודשים, ככל שיש פניות פרטניות אני אעביר אותן במרוכז למשרד הפנים.

עודד פורר: חברת הכנסת קרן ברק.

עודד פורר: אחריה – חבר הכנסת ניר ברקת.

קרן ברק: לגבי מערכת החינוך: יש כמה באגים, אנחנו בוועדת החינוך דיברנו עם מנכ"ל המשרד וזה לא כל כך עוזר, אני מציעה שפה השאלות יהיו קשות יותר כי הוא נותן נאומים לאומה ואף אחד לא שואל אותו את השאלות הקשות.

קרן ברק: אני הצעתי שלא תהיה חזרה לחצאין אלא חזרה מלאה ביולי.

קרן ברק: ברגע שלא קיבלו את הדרישה שלי, אין הבדל בין כיתות א, ב, ג לכיתות ד, ה, ו.

קרן ברק: אני לא רואה הורים שישאירו ילדים בכיתה ד' לבד בבית ויצאו ליום עבודה, החלוקה הזו היא מלאכותית.

קרן ברק: בואו נדבר על חד-הוריות: מה קורה במקרים אלו?

קרן ברק: האימהות לא יכולות לחזור לעבודה.

קרן ברק: זה מגזר גדול שאף אחד לא נותן עליו את הדעת.

עודד פורר: חד-משמעית.

קרן ברק: הן עומדות בפני סכנת פיטורים בגלל המציאות הזו.

עודד פורר: מערכת החינוך היא המשוכה הקריטית ביותר בדרך לחזרה מלאה לשגרה.

קרן ברק: אנחנו בוועדת הכספים שחשובה לנו חזרת המשק לפעילות, כדי שזה יקרה ההורים מכל המגזרים צריכים לחזור לעבודה.

קרן ברק: נושא נוסף:

קרן ברק: התחושה היא שיש שישה פקידים שמנהלים את כל האירוע הזה.

קרן ברק: ברור שהם לא יכולים לחשוב על הכול, ברור שהם לא יכולים לרדת לרזולוציה שאנחנו מבקשים מהם - - -

עודד פורר: הבעיה היא שהם גם לא יכולים להחליט.

קרן ברק: כל עוד זה מתנקז אליהם אנחנו לא נקבל פתרונות לכלום , הפתרון הוא לחלק את העבודה בין כל מערכת המשרדים והפקידות.

קרן ברק: אם יש להם בעיה אנחנו נעשה זאת אבל לא יכול להיות שחמישה פקידים יכולים לראות את כל התמונה.

קרן ברק: אנחנו צריכים לדרוש שייתנו פתרונות גם לענף הכי קטן במשק.

עודד פורר: חבר הכנסת ניר ברקת, בבקשה.

עודד פורר: אחריו – חבר הכנסת יזהר שי.

ניר ברקת: כמו שביקרנו, אני רוצה גם לברך על העובדה שחל שינוי מגמה בהתנהלות משרד האוצר.

ניר ברקת: צריך גם להודות לממשלה כולה שאישרה את הסיוע לעסקים.

ניר ברקת: נכון שזה צעד ראשון, אבל צריכים לברך על כך.

ניר ברקת: יחד עם זאת אני חושב שתפקידנו לחפש איפה יש פער בין הצרכים האמיתיים לבין מה שניתן.

ניר ברקת: הבקשה הראשונה היא לקבל מיפוי מהאוצר שיפרט מה בדיוק ההחלטה שהם קיבלו.

ניר ברקת: מהי חלוקת המשנה.

ניר ברקת: החשש הגדול שלי שאנחנו נגלה שעסקים שנפגעו זה לא מונע פשיטות רגל, ולא עוזר לנו להתאושש מהר יותר ביציאה מהקורונה.

ניר ברקת: בסוף למענק יש אימפקט גדול מאוד על קצב ההתאוששות של עסקים.

ניר ברקת: מכאן אעבור לדבר על עסקים של למעלה מ-20 מיליון שקלים מחזור: עסקים אלו נפגעו לא פחות.

ניר ברקת: שמעתי אתמול את שאול מרידור מסביר שעסקים אלו אינם זקוקים למענקים.

ניר ברקת: זה מזכיר לי מה שהיה ביום הראשון שאמרו שהעסקים לא צריכים מענקים אלא רק אשראי.

ניר ברקת: ובכן, אני טוען שגישה זו אינה נכונה.

ניר ברקת: אפשר להתווכח על התמהיל בין האשראי לתמיכה הישירה - - -

מיכל שיר סגמן: לא יהיה להם עם מי להתווכח עוד כמה חודשים.

ניר ברקת: אפשר להתווכח על זה, אבל האמירה שהם לא צריכים מענקים כלל, אני אגיד לך מה יקרה: קצב ההתאוששות שלהם יהיה איטי, הם יחשבו פעמיים אם להשקיע כי הם יבינו שהם לבד והמדינה לא שותפה שלהם.

ניר ברקת: למען האמת אנחנו שותפים 50% ברווחי העסקים הגדולים, למדינה יש עניין לתמוך בהם תמיכה ישירה על מנת שיחזרו לשלם מס הכנסה כמו בעבר.

עודד פורר: הם גם לא יחזירו את העובדים לעבודה בקצב הזה.

ניר ברקת: זה אינטרס עליון של כל תושב במדינה שהמענקים יינתנו גם לעסקים הגדולים ושעסקים אלו יחזרו לשלם מס הכנסה.

ניר ברקת: אני שמעתי טיעון שזה בא על חשבון דברים אחרים.

ניר ברקת: ובכן, אירוע כמו קורונה הוא אירוע חד-פעמי שיש לדעת להכיל אותו בתקציב חד-פעמי.

ניר ברקת: זה לא על חשבון דברים אחרים, אנחנו ניכנס לגירעון גדול וזה בסדר, לא לפחד מזה.

ניר ברקת: אנחנו צריכים לדאוג שהגירעון המבני יהיה קטן ולא ההשקעה החד-פעמית בהוצאת העסקים הגדולים לדרך חדשה.

ניר ברקת: אני מפציר באוצר לחזור מהאמירה שלא נותנים לעסקים הגדולים, בשאר מדינות העולם כלל לא עושים את ההבחנה הזאת.

ניר ברקת: אפשר לייצר תמהיל שונה - - -

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: חבר הכנסת יזהר שי, בבקשה.

עודד פורר: אחריו – אופיר סופר.

יזהר שי: תודה אדוני.

יזהר שי: ב-5 באפריל 2020 יצא מכתב חריף שעליו חתומים למעלה מ-30 חברי כנסת וביניהם כמה חברי כנסת שיושבים בוועדת הכספים, חברי כנסת מכל סיעות הבית.

יזהר שי: המכתב הזה העביר ביקורת חריפה ביותר על הבנקים ועל התנהלותם בעת המשבר.

יזהר שי: אקרא פסקה אחת מהמכתב הזה: "אנו, החתומים מטה, רואים בחומרה רבה את התנהגות הבנקים בישראל בעת הזאת.

יזהר שי: בשעה שהמשק הישראלי כולו כורע תחת עומס המשבר הקשה, כשמספר המובטלים חצה את המיליון, כשמאות אלפי שכירים ועצמאיים נאנקים – הבנקים פונים לעשיית רווחים נוספים על חשבון לקוחותיהם, שהם למעשה כלל הציבור בישראל".

יזהר שי: במכתב זה מתחנו ביקורת על הבנקים וגם קראנו להם לעשות כל שאפשר כדי להקל על הציבורים השונים.

יזהר שי: לצערי, מאז לא ראינו שום דבר, אדוני היושב-ראש.

יזהר שי: לא ראינו פעילות של הבנקים שתעיד שברצונם להיות חלק מהפתרון.

יזהר שי: ההיפך הוא הנכון, כרגע הבנקים מהווים חלק מהבעיה.

יזהר שי: הבנקים העלו את הריביות, הם הסתירו את העובדה שהם גובים ריבית דריבית על לכאורה המחווה הגדולה שהם עשו בכך שנתנו דחייה בהחזרי המשכנתאות.

מיכאל מלכיאלי: יצאו בהודעות כאילו הם יוצאים מגדרם.

יזהר שי: ההודעות בעיתונים הראו כאילו הבנקים יוצאים מגדרם לטובת הציבור.

יזהר שי: ההיפך הוא הנכון, הם הרוויחו הרבה יותר כסף - - -

קרן ברק: הרבה יותר מאשר לפני עידן הקורונה.

יזהר שי: במכתב קראנו לכל חברי הכנסת לנתק מגע עם הבנקים.

יזהר שי: לא חלילה להחרים אותם אלא לנתק מגע ולעשות את הפעילות דרך ועדה זו.

יזהר שי: צריך ללחוץ על הבנקים להפוך להיות חלק מהפתרון, מדובר בגופים מכובדים שמחזיקים הרבה מאוד כסף.

יזהר שי: אם הבנקים במדינת ישראל יראו אותה שורת רווח כמו בשנה שעברה – 10 מיליארד שקלים – זה יהיה אות קלון על הנהלות הבנקים ועל הפיקוח על הבנקים.

יזהר שי: הם צריכים להראות איך הם נרתמים להצלת המשק הישראלי.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: חבר הכנסת אופיר סופר.

אופיר סופר: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש.

אופיר סופר: אני רוצה להעלות נקודה שהיינו צריכים לדון בה כשחילקו את מענק 500 השקלים לכל ילד.

אופיר סופר: בנושא הזה נשאלה שאלה לגבי ילדי אומנה, איני יודע אם הם קיבלו או לא.

קרן ברק: משפחות האומנה עצמן לא קיבלו את הכסף אלא ההורים הביולוגיים.

אופיר סופר: אז חוץ מהסוגיה של ילדי האומנה, ואני מציע שנפנה בנושא זה, ארצה שנטפל גם במשפחות קלט.

אופיר סופר: משפחות אלו נמצאות כל הזמן בכוננות וכל הזמן מגיעים אליהן ילדים במצוקה.

אופיר סופר: נכון לסייע גם להם.

עודד פורר: הייתה הבטחה של משרד האוצר לשלושה נושאים: ילדי אומנה, חיילים בודדים, שכר הצוותים הרפואיים.

עודד פורר: נכון ליום חמישי בלילה זה לא טופל.

שלמה קרעי: למה צריך את משרד האוצר בשביל חיילים בודדים, יש לפנות למשרד הביטחון.

קרן ברק: מדברים על המענק בן 500 השקלים.

עודד פורר: לא, אני מדבר על המשך תקציב ייעודי שניתן לחיילים בודדים שסיימו את השירות והם חסרי כל.

עודד פורר: משרד הביטחון דאג להם.

עודד פורר: חייל בודד שהשתחרר אין לו שום מסגרת.

אופיר סופר: נקודה אחרונה שאני אבקש שנקיים בה דיון: אנחנו נותנים סיוע לפי גודל מחזור של עסקים.

אופיר סופר: יש נקודה נוספת של פרמטר החזרה לשוק.

אופיר סופר: יש עסקים שיחזרו לשוק בעוד חצי שנה, יש עסקים שיחזרו בעוד שבועיים ויש עסקים שאולי בעוד שנה.

אופיר סופר: אני חושב שזה יעורר את הצורך, כשאנשים ירגישו את זה בכיס, אז זה יעורר את הצורך לדון בעסקים כמו מקצועות פרא-רפואיים שאף אחד בכלל לא מדבר עליהם.

אופיר סופר: אתה, אדוני היושב-ראש, עסקת לפני כן בכמה צימרים בגליל – תיירות בוטיק שיכולה להוות חלופה לתיירות הפנים – אם תהיה תוכנית של תקצוב לפי ענפים אז זה אולי יאלץ את האוצר לתת - - -

עודד פורר: היעד הוא להחזיר את כולם לפעילות.

עודד פורר: אפשר לעשות זאת, יש לקבוע כללי סף ולהחזיר את כולם לפעילות.

עודד פורר: אני חוזר ואומר שהעסק הקטן – מטפל, מאמן חדר כושר, סטודיו למחול – ישמרו פי כמה וכמה יותר טוב על כללי הבריאות שלהם ושל הקליינטים שלהם.

עודד פורר: הם יעשו זאת הרבה יותר טוב מהרשתות הגדולות.

עודד פורר: זה יועיל הרבה יותר מפקחים ששולחים לרחובות.

עודד פורר: תפתח רשת גדולה, ראו מה הולך בסופרים, שם פחות מקפידים מהעסק הקטן.

עודד פורר: הקטן דואג יותר ולכן מקפיד יותר.

עודד פורר: אני רוצה להמשיך בדיון.

עודד פורר: אעדכן שקיבלנו עתה נתונים מהחשב הכללי לגבי פניות לעומת ביצוע של הלוואות אנחנו רואים כאן התקדמות גדולה יחסית לשבוע שעבר אבל עדיין לא מספיק: גובה הקרן הוא כזה שמחייב, ופה אני פונה לחשב הכללי, עוד השבוע להביא אישור להגדלת ערבות המדינה בקרן.

שלמה קרעי: תבין מה קורה פה, 20% מההלוואות אושרו ו-50% מהקרן.

שלמה קרעי: למי נתנו את ההלוואות?

שלמה קרעי: רק לגדולים וליציבים.

עודד פורר: אלו הנתונים, תבינו עד כמה חשוב שהנתונים יונחו בפני הוועדה בכל פעם.

סמי אבו שחאדה: עודד, על מנת להבין את הנתונים הללו בתוך הקונטקסט: במצב רגיל, כמה הלוואות היו מאשרים?

עודד פורר: צריך לומר שלא בכזה קצב.

עודד פורר: לא היו בודקים בכזה קצב וגם לא מסיימים קרן בכזה קצב.

עודד פורר: אני יכול לומר שלא היו מבקשים כל כך הרבה הלוואות.

סמי אבו שחאדה: אבל הסכום שאושר בסוף - - -

עודד פורר: הקרן בוודאי לא יכולה לענות על בקשה של 31 מיליארד שקלים.

עודד פורר: אבל אין ספק שיש להגדיל אותה.

עודד פורר: אני קורא לחשב הכללי להגיע עוד היום עם בקשה להגדלת הקרן.

עודד פורר: אני מעביר את רשות הדיבור לנציג הפיקוח על הבנקים, מר דני חחיאשווילי.

דני חחיאשווילי: בוקר טוב, אני סגן המפקח על הבנקים (דבריו מלווים במצגת.

דני חחיאשווילי: מ.פ).

דני חחיאשווילי: אני רוצה להודות ליושב-ראש הוועדה ולחבריה.

דני חחיאשווילי: אנחנו נמצאים בתקופה לא רגילה שמחייבת צעדים לא רגילים.

דני חחיאשווילי: בבנק ישראל ובפיקוח על הבנקים אנחנו נוקטים בצעדים כאלו, כמובן שבשיתוף פעולה עם כל הגורמים האחרים.

דני חחיאשווילי: אני אציג מצגת שנמצאת מאחורי וגם נשלחה לחבריי הוועדה.

דני חחיאשווילי: המצגת גם תפורסם על ידנו.

דני חחיאשווילי: יש לי כמה נתונים עדכניים ואני אתייחס גם לדוברים האחרים שדיברו לפני, לחברי הכנסת האחרים.

שלמה קרעי: לא דיברנו.

שלמה קרעי: יש לנו עוד הרבה מה להגיד.

דני חחיאשווילי: מאה אחוז.

דני חחיאשווילי: אנחנו פה, נמצאים איתי גם צוות ההנהלה של הפיקוח על הבנקים.

דני חחיאשווילי: ניתן התייחסות לכל מה שצריך.

דני חחיאשווילי: המטרה היא להשמיע וגם לשמוע.

דני חחיאשווילי: מה היו יעדי הבנקים במשבר, איך נכנסנו למשבר, מה הצעדים הרגולטוריים שעשינו, ובסופו של דבר גם נציג נתונים על דחיות אשראי, הקיפי אשראי וגם על הריביות.

דני חחיאשווילי: אלו דברים שמעניינים אתכם ושמעתי את זה.

דני חחיאשווילי: אנחנו רואים משבר חריף שלא היה כדוגמתו.

דני חחיאשווילי: עיקר הנפגעים אלו משקי הבית והעסקים.

דני חחיאשווילי: לשם היו מוכוונים הצעדים שלנו.

דני חחיאשווילי: פעלנו במהירות עם הכלים שבידנו, במסגרת הסמכויות שלנו, כל הזמן אנחנו בוחנים את עצמנו.

דני חחיאשווילי: ההחלטות שלנו כוללות כל מיני איזונים, אנחנו מסתכלים גם על מה שקורה בעולם.

דני חחיאשווילי: אנחנו בוחנים את עצמנו ומתקנים את שטעון תיקון ומוסיפים אם צריך.

דני חחיאשווילי: יעדי הפיקוח כשנכנסנו לתוך המשבר: היעד הראשון שלנו, שמוגדר גם בחוק, הוא השמירה על יציבות הגופים הפיננסים.

דני חחיאשווילי: יש לזכור שהבנקים הם ספק אשראי אבל יש להם גם צד אחר , הם גם אלו שמקבלים את הפיקדונות שלנו.

דני חחיאשווילי: הכסף של כולנו נמצא בבנקים וממנו נותנים את האשראי, לכן היציבות של הבנקים היא חשובה.

דני חחיאשווילי: אנחנו נכנסנו למשבר כשהבנקים יציבים וזה עוזר לנו לנקוט צעדים בלתי-רגילים.

דני חחיאשווילי: המטרה השנייה שהצבנו לעצמנו היא סיוע לעסקים ולמשקי בית בתוך המשבר הזה.

דני חחיאשווילי: למנוע מהם מחנק אשראי.

דני חחיאשווילי: ראינו בעיקר בכניסה למשבר שהאשראי החוץ בנקאי נעצר לגמרי, גם בגלל התייבשות מסוימת של שוק ההון.

דני חחיאשווילי: מי שנותר ספק האשראי היחידי זה הבנקים.

דני חחיאשווילי: רצינו למנוע מצב שגם הבנקים ימשיכו לתת את האשראי והדבר הזה לא יעצור.

דני חחיאשווילי: עשינו כל מיני צעדים שאתאר מיד.

דני חחיאשווילי: המטרה השלישית היא הבטחת שירות בנקאי חיוני לציבור.

דני חחיאשווילי: כל מי שרוצה לקבל שירות בנקאי יוכל לקבל אותו.

דני חחיאשווילי: אלו הדברים שהצבנו לעצמנו.

דני חחיאשווילי: מה עשינו בשביל למנוע מחנק אשראי:

דני חחיאשווילי: עוד בתחילת המשבר, הנגיד והמפקחת כינסו את כל המערכת הבנקאית ואמרו להם שזה הזמן להגדיל את האשראי.

דני חחיאשווילי: זה לא הזמן לעצור ולשמור את הכסף אלא לעזור למשקי הבית להתמודד עם בעיות הנזילות שיצר המשבר.

דני חחיאשווילי: זו הייתה אמירה מפורשת שגם יצאה במכתב מטעם המפקחת לכל המערכת הבנקאית.

דני חחיאשווילי: הצעד שהשלים לזה זה כמו שאומרים באנגלית:

דני חחיאשווילי: Put your money where your mouth is אז לא רק אמרנו אלא גם עשינו.

דני חחיאשווילי: נתנו הקלה בדרישות ההון לבנקים.

דני חחיאשווילי: ההקלה מורידה את ההון שהבנקים צריכים להחזיק ומאפשרת להם לתת הרבה יותר אשראי למשק.

דני חחיאשווילי: מדובר במיליארדי שקלים שהבנקים יכולים לתת כאשראי למשק.

דני חחיאשווילי: במקביל גם אמרנו לבנקים שהם צריכים לעצור את חלוקת הדיבידנדים.

דני חחיאשווילי: כל הבנקים נענו לזה וכולם עצרו את חלוקת הדיבידנדים.

דני חחיאשווילי: כמובן שזה מאפשר מתן אשראי נוסף.

דני חחיאשווילי: בכל הצעדים הללו הבנקים פועלים על פי ניהול סיכונים, הם בודקים את הלקוחות ומוודאים שיש להם יכולת החזר ולא מכניסים לקוחות לבעיות קשות יותר ממה שיש להם אם נותנים להם אשראי נוסף.

דני חחיאשווילי: מה עשינו לטובת משקי הבית?

דני חחיאשווילי: אז יש פה במצגת שורה של צעדים מבחינת הלווה הבודד והאפשרויות שלו לקחת אשראי נוסף.

דני חחיאשווילי: הגדלנו את ההלוואות לכל מטרה במשכון דירה, אפשרנו משכנתאות גם לעובדים שיצאו לחל"ת, הגדלנו את המסגרות בעובר ושב.

דני חחיאשווילי: המטרה היא שכל משק בית וכל לווה בודד יוכלו להגדיל את האשראי שהם צריכים.

דני חחיאשווילי: מה עשינו מבחינת השירותים הבנקאיים: בשנים האחרונות המערכת הבנקאית עברה טרנספורמציה דיגיטלית מאוד משמעותית ואת רוב השירותים הבנקאיים ניתן לצרוך בדרכים ישירות.

דני חחיאשווילי: מעבר לזה, הורדנו עוד חסמים במהלך המשבר.

דני חחיאשווילי: אפשרנו לבנקים לצרף לקוחות לתוך השירות הבנקאי ללא הגעה שלהם לסניף.

דני חחיאשווילי: דאגנו שכל הכספומטים יהיו מלאים בכסף, דאגנו שלקוחות שאין בידם כרטיסי דביט יקבלו כאלה בהליך מהיר.

דני חחיאשווילי: את הצעדים הללו ביצענו בשביל לוודא שהלקוחות מקבלים שירות בצורה הטובה והמהירה.

דני חחיאשווילי: מה עשינו לטובת טיפול באוכלוסיות מוחלשות: שמנו את הדגש שם כי ידענו ששם עיקר הבעיה.

דני חחיאשווילי: אחד הצעדים שעשינו, בהנחיית פיקוד העורף, הבנקים שלחו סניפים ניידים למקבצי דיור מוגן.

דני חחיאשווילי: איפה שנמצאת האוכלוסייה הקשישה שלא יכולה לצאת ושיש סיכון בריאותי שהיא תצא.

דני חחיאשווילי: בשבוע וחצי האחרונים הבנקים כיסו למעלה מ-40 מקבצי דיור.

דני חחיאשווילי: הם נתנו שם את השירותים הבנקאיים לרבות מכשירים למשיכת מזומן.

דני חחיאשווילי: זה ממשיך גם היום.

דני חחיאשווילי: פה רואים כמה דוגמאות למה שנעשה.

דני חחיאשווילי: דוגמאות לשני סניפים ניידים שהגיעו למקבצי דיור.

דני חחיאשווילי: קיבלנו הרבה תשבחות מהציבור על הדברים.

דני חחיאשווילי: עוד צעד שעשינו עבור האוכלוסיות המוחלשות: כל מי שאמור לקבל קצבה, הבנקים זיהו שאין להם כרטיסים למשיכת מזומן ודאגו לשלוח להם כרטיסי דביט.

דני חחיאשווילי: זאת אומרת שהם יכולים למשוך את המזומן במכשירים האוטומטים ולא להגיע לסניף.

דני חחיאשווילי: זה צעד שנעשה בזריזות וכיסה את האוכלוסייה של מקבלי קצבאות ביטוח לאומי.

דני חחיאשווילי: צעדים מבחינת עסקים: שם המשבר מכה בצורה מאוד קשה.

דני חחיאשווילי: האמירה הראשונה של המפקחת והנגיד, המכתב של המפקחת, אמרנו לבנקים שהם חייבים לתת אשראי לעסקים גם במחיר של הגדלת סיכון.

דני חחיאשווילי: בדרך כלל כשה

דני חחיאשווילי: פיקוח על הבנקים מתנהל אז הוא אומר לבנקים "אל תיקחו סיכון, הקטינו את הסיכונים".

דני חחיאשווילי: היום זה משבר ראשון שהבנו שיש משהו אחר שלא היה בעבר.

דני חחיאשווילי: ביקשנו מהבנקים להגדיל את הסיכון.

דני חחיאשווילי: אם אני אזכיר את המשבר של שנת 2008 אז הגדלנו את דרישות ההון מהבנקים, במשבר זה הורדנו את דרישות ההון.

דני חחיאשווילי: עשינו צעדים בלתי רגילים במטרה אחת שהיא להקל על העסקים.

דני חחיאשווילי: נתנו הקלה ועידוד דחיית תשלומים מצד הבנקים.

דני חחיאשווילי: נתנו הקלה חשבונאית בשביל שהבנקים יוכלו לדחות את התשלומים.

דני חחיאשווילי: עוד מעט אנחנו נראה נתונים על הדחיות שנעשו.

דני חחיאשווילי: נתנו סיוע לענף הנדל"ן, הגבלנו את המגבלה הענפית ל-24% לעומת 20% לפני כן.

דני חחיאשווילי: מדובר במיליארדי שקלים שיוכלו ללכת לטובת ענף הנדל"ן.

דני חחיאשווילי: מה אפשר לנו את הצעדים: הפיקוח ההדוק שהיה בשנים האחרונות הכניס אותנו למשבר הנוכחי כאשר הבנקים יציבים, מוכנים, ויכולים לסייע למשק.

דני חחיאשווילי: יש להם גם כריות הון, זה מאפשר להם לספוג יותר הפסדים ואנחנו צופים שתהיה עלייה בהפסדי האשראי בגלל המצב הזה.

דני חחיאשווילי: אנחנו חושבים שלבנקים יש את ההון הנוסף והנזילות, יהיו הפסדי אשראי אבל הבנקים יישארו יציבים ויוכלו לסייע למשק.

דני חחיאשווילי: תיק האשראי של הבנקים איכותי, זה אחרי שנים רבות של הקטנת האשראי ללווים גדולים, לכן הם גם יותר יציבים.

דני חחיאשווילי: בסופו של דבר היציבות הזו מאפשרת לנו לעשות את מה שתיארתי מקודם.

דני חחיאשווילי: מה לגבי דחיות: הבנקים נתנו דחיות כמעט לכל לקוח שביקש.

דני חחיאשווילי: במשכנתאות, באשראי הצרכני, ובאשראי לעסקים קטנים.

שלמה קרעי: תמורת ריביות.

קרן ברק: באיזו עלות?

דני חחיאשווילי: אני אציג עוד מעט את הנתונים.

עודד פורר: חברים, תנו לו.

דני חחיאשווילי: כמעט כל לקוח שביקש דחייה קיבל.

דני חחיאשווילי: נעבור רגע לשקף הנתונים: סך כל הלווים שביקשו דחייה זה כמעט 360,000, 360,000 קיבלו דחיות.

דני חחיאשווילי: אנחנו רואים שעיקר הלווים זה בעסקים הקטנים שם זה סכומים יותר גדולים.

דני חחיאשווילי: הסכום הכולל של הדחיות מתקרב ל-5 מיליארד שקלים.

דני חחיאשווילי: זה משקף תיק אשראי בגינם של 122 מיליארד שקלים.

דני חחיאשווילי: בגין ה-5 הללו יש לנו 122 מיליארד שקלים מתיק האשראי .

דני חחיאשווילי: זו כמות מאוד גדולה, חסרת תקדים, שהבנקים דחו את התשלומים.

דני חחיאשווילי: באיזה מחיר?

דני חחיאשווילי: אנחנו עדיין בודקים את הנתונים על מנת להבין עד הסוף באלו מחירים.

דני חחיאשווילי: אנחנו יודעים שלא היו עמלות נוספות בגין כל הדחיות הללו.

דני חחיאשווילי: הבנקים לא גבו עמלות נוספות.

דני חחיאשווילי: בנוסף, אנחנו יודעים שמחירי הריבית שהם כן גבו לא היו יותר מהמחירים שהיו נקובים על ההלוואות.

דני חחיאשווילי: בסופו של דבר צריך לזכור שאשראי הוא כמו כל מוצר, הוא עולה כסף והמחיר זה ריבית.

דני חחיאשווילי: לתת כל מוצר בחינם יש לזה השלכות אחרות שהן יכולות להיות יותר בעייתיות.

שלמה קרעי: אבל אתם נתתם לבנקים 5 מיליארד שקלים בריבית של 0.1 - - -

עודד פורר: לא להפריע, סליחה שלמה.

עודד פורר: דני, אל תענה, המשך במצגת.

דני חחיאשווילי: אני שומע את מה שאתם אומרים.

דני חחיאשווילי: אנחנו עדיין מסכלים על הנתונים ואנחנו רואים את זה.

דני חחיאשווילי: יש לי שקף על ריביות ונדבר קצת על ריביות .

עודד פורר: אני מציע שתתקדם.

דני חחיאשווילי: מה קרה מבחינת המגמות של היקף האשראי:

דני חחיאשווילי: אנחנו רואים שסך האשראי בחודש מרץ עלה בצורה משמעותית, ב-24 מיליארד שקלים שזה משקף במונחים שנתיים עלייה של 28%.

דני חחיאשווילי: עיקר העלייה באשראי הייתה בעסקים ובגופים המסחריים.

דני חחיאשווילי: בגופים הללו שררה אי-ודאות גבוהה בתחילת המשבר והיו להם קווי אשראי והם העדיפו לקחת את האשראי - - -

עודד פורר: דני, עצור רגע בבקשה.

עודד פורר: כולנו יודעים לקרוא נתונים.

עודד פורר: אני לא מצליח להבין איך בעסקים הקטנים יש ירידה של 10% בצריכת האשראי באירוע כזה.

דני חחיאשווילי: אנחנו רואים שבאמת בעסקים קטנים יש ירידה של 10% במונחים שנתיים, זו ירידה של מיליארד שקלים.

דני חחיאשווילי: ההסבר שלנו לירידה הזו היא שהם בעצמם עצרו את הביקושים שלהם לאשראי - - -

עודד פורר: לא, אין שום סיכוי.

עודד פורר: אין שום סיכוי, אתם פשוט לא בכדור.

מיכל שיר סגמן: - - - של שלושה חודשים הם צריכים לשלם יותר מ-3,000 שקלים ריביות על הדחייה ואין להם מאיפה.

מיכל שיר סגמן: זאת הסיבה.

דני חחיאשווילי: בעסקים הקטנים הירידה מוסברת בזה שהם חיכו לקרן.

דני חחיאשווילי: כבר במרץ הם ידעו שהקרן הולכת לבוא, חלק מהם פרעו אשראי שאולי היה בריבית יותר גבוהה וחיכו לתנאים של הקרן כי הם ידעו שהקרן הולכת לבוא.

דני חחיאשווילי: הקרן התחילה לפעול ב-1 באפריל 2020.

דני חחיאשווילי: אם אתה שואל אותי מה הולך להיות באפריל - --

עודד פורר: למתי הנתונים הללו נכונים?

דני חחיאשווילי: הנתונים האלה נכונים לסוף מרץ 2020.

דני חחיאשווילי: את הנתונים של אפריל לא הנחנו כאן.

דני חחיאשווילי: אנחנו נפרסם אותם בתחילת מאי.

עודד פורר: דלג על זה, הנתונים הללו לא רלוונטיים אם זה מסוף מרץ .

קריאה: זה לא רציני סוף מרץ.

דני חחיאשווילי: אני אסביר למה זה כן רלוונטי.

דני חחיאשווילי: אסביר למה אין כאן נתונים עדכניים.

דני חחיאשווילי: בתוך חודש אשראי יש המון תנודתיות באשראי.

דני חחיאשווילי: כל אחד מכיר את זה שהוא קונה בכרטיס האשראי וצובר אשראי במהלך כל החודש.

דני חחיאשווילי: בסופו של החודש כל האשראי יורד בחזרה לאפס.

דני חחיאשווילי: אם אנחנו נסתכל על הנתונים אז נראה, אם משווים סוף חודש לאמצע חודש יש שם הרבה בעיה להשוות בגלל שהאשראי נצבר במהלך החודש ובתחילת החודש יורד שוב.

מיכל שיר סגמן: ועדיין, בכל רגע נתון כל אזרח יודע איפה הוא עומד.

עודד פורר: חברת הכנסת שיר.

עודד פורר: הבא שיתפרץ יצא.

דני חחיאשווילי: כל נתון שנציג בהיקף אשראי שהוא באמצע חודש ונשווה אותו לסוף חודש הוא נתון שיטעה ולא ייתן את התמונה הנכונה.

דני חחיאשווילי: אנחנו נפרסם עוד שבוע את הנתונים לסוף חודש אפריל ואז נראה את הנתונים.

דני חחיאשווילי: רק בהיקף אשראי שמנו את הנתונים לסוף מרץ.

דני חחיאשווילי: כל הנתונים האחרים מעודכנים לעד לפני כמה ימים.

דני חחיאשווילי: זו הקרן לעסקים קטנים.

דני חחיאשווילי: כמו שאמרתם, אנחנו שומעים אתכם, אנחנו גם מדברים עם האוצר על הדברים האלו.

דני חחיאשווילי: הביקוש לאשראי הוא גבוה – 30 מיליארד – בינתיים כבר ניתנו כמעט 4 מיליארד שזה חצי ממה שהוקצה בקרן.

דני חחיאשווילי: אנחנו חושבים שקרנות הממשלה הן קריטיות.

דני חחיאשווילי: אנחנו במשבר שלא היה כדוגמתו ויש אי-ודאות מאוד גבוהה שיכולה להתקרב לכשל שוק.

דני חחיאשווילי: פה התפקיד של הממשלה להיכנס ולסייע לאותם העסקים תוך כדי שהיא מפעילה אותנו וגם את מערכת הבנקאות.

דני חחיאשווילי: אנחנו דיברנו עם הבנקים, הם מעריכים ששיעור הלקוחות שיקבל את האשראי מכל הלקוחות הוא בערך 50%.

דני חחיאשווילי: כנראה שזה יהיה הרבה יותר נמוך כי הביקוש גדל.

דני חחיאשווילי: יש ענפים שהם בסיכון גבוה כמו שירותי האוכל, התיירות והטקסטיל.

דני חחיאשווילי: בשיעור ערבות של 15% הם לא יקבלו אשראי.

דני חחיאשווילי: צריך לחשוב איך עוזרים להם בדרך אחרת ואיך מגדילים את שיעור הערבות לפחות לאותם העסקים.

דני חחיאשווילי: כמו שאמרתי, אנחנו מדברים על זה עם החשכ"ל, רואים מה קורה בעולם, מתסכלים על השפעות בינלאומיות.

דני חחיאשווילי: בכל העולם שיעורי הערבות הם מעל 50% וצריך למצוא פתרון לחלק מהעסקים שלא יקבלו מענה מהקרנות שהוגדרו עד עכשיו.

דני חחיאשווילי: מה אנחנו רואים בתחום הריביות?

דני חחיאשווילי: באשראי העסקי הייתה עליה בסוף מרץ ואז ירידה שחזרנו לרמה נמוכה אפילו ממה שהתחלנו.

דני חחיאשווילי: אותו דבר בצרכני, ראינו ירידה.

דני חחיאשווילי: גם באשראי ראינו ירידה במחירים - - -

שלמה קרעי: זה כולל הקרן בערבות מדינה.

דני חחיאשווילי: כן, זה כולל את כל הביצועים מה-1 באפריל 2020 כשהקרן בערבות המדינה החלה לעבוד, זה כולל גם את זה.

דני חחיאשווילי: אנחנו רואים שיש ירידה.

דני חחיאשווילי: אנחנו רואים עלייה בתחום המשכנתאות צמוד המדד.

דני חחיאשווילי: זה עלה שם בכחצי נקודת אחוז.

דני חחיאשווילי: מה שאנחנו רואים בנתונים זה העסקאות שבוצעו ממש בימים האחרונים אבל הן נסגרו לפני שבועיים.

דני חחיאשווילי: מה שראינו בעסקים הקטנים, הצעדים שבנק ישראל עשה כדי להוריד את הריבית, עדיין אנחנו לא רואים אותם במשכנתאות.

דני חחיאשווילי: אנחנו חושבים שנראה את זה בדיווח, בנתון שיהיה עוד שבועיים.

דני חחיאשווילי: אנחנו שומעים שהריביות גם במשכנתאות יהיו בכיוון ירידה וזה בגלל הצעדים שעשה בנק ישראל.

דני חחיאשווילי: אני אסביר בכמה מילים: עליית הריבית שראינו בתחילת התקופה נבעה כמובן מהעלייה של התשואות חסרות הסיכון, עלייה של האג"ח הממשלתיות, וגם מעליית - - -.

דני חחיאשווילי: זה מה שהוביל לעלייה, כמובן עם העלייה ברמת הסיכון של הלקוחות.

דני חחיאשווילי: הצעדים שבנק ישראל עשה בשביל להוריד בחזרה את הריבית: הוא התערב בשוק אגרות החוב הממשלתיות, ככה הוא הביא לזה שהריבית ארוכת הטווח שמשפיעה על המשכנתאות תרד.

דני חחיאשווילי: זה היה הצעד של בנק ישראל – תוכנית לרכישה של 50 מיליארד בשוק האג"ח הממשלתיות.

דני חחיאשווילי: לטווח הקצר בנק ישראל הוריד את ריבית בנק ישראל מ- 0.15 נקודות בסיס לרמה של 0.1% שזו ריבית מאוד נמוכה.

דני חחיאשווילי: גם בנק ישראל נתן כלי מיוחד לבנקים בשביל לתת אשראי לעסקים קטנים.

דני חחיאשווילי: זה כלי שמיוחד לעסקים קטנים עם ריבית של 0.1%.

דני חחיאשווילי: הבנקים יכולים לתת אשראי לעסקים קטנים וללוות כנגד הכלי הזה ב-0.1%.

דני חחיאשווילי: נתנו גם הקלות בדרישות ההון בתחום המשכנתאות.

דני חחיאשווילי: אנחנו עשינו את כל הצעדים ובמקביל אנחנו מדברים עם הבנקים על הצעדים האלו.

דני חחיאשווילי: אנחנו אומרים להם שכשהם קובעים את המחיר ללקוחות הם מוודאים שהצעדים שעשינו באים לידי ביטוי גם במחירים שנותנים ללקוחות.

דני חחיאשווילי: שלא ישמרו את הריביות אצלהם, הם צריכים לדאוג שזה עובר גם ללקוחות.

דני חחיאשווילי: אנחנו עוקבים אחרי הנתונים, כל שבועיים אנחנו מקבלים נתונים על הריביות, אנחנו מוודאים שהדברים הללו קורים, ושהצעדים שנקטנו מחלחלים ומועילים לציבור.

דני חחיאשווילי: שקף אחרון לסיכום ואחר כך נענה לשאלות: מדובר במשבר כלכלי ובריאותי חמור שלא היה כדוגמתו.

דני חחיאשווילי: בשונה מהמשבר של 2008 אנחנו עושים צעדים שלא חלמנו עליהם אז.

דני חחיאשווילי: המשבר הגיע בהפתעה אבל אנחנו היינו ערוכים.

עודד פורר: תזדרז, דני.

דני חחיאשווילי: עוד שלושה משפטים.

עודד פורר: אתה חוזר על עצמך.

דני חחיאשווילי: בסופו של דבר המשבר הוא פיסקלי ולכן צריך סיוע ממשלתי.

דני חחיאשווילי: בנק ישראל פועל בצד המוניטרי, הוא פועל לסייע לשווקים - - -

עודד פורר: בנתונים שלכם, ממשלת ישראל נותנת סיוע מסיבי בצעדים דומים למה שקורה בעולם?

דני חחיאשווילי: בנתונים שלנו בכל מה שקשור לערבויות לעסקים אז שיעורי הערבות בעולם הם הרבה יותר גבוהים.

דני חחיאשווילי: עשינו כמה וכמה בדיקות, בדקנו והם מגיעים ל-60%, 70%, 80% במדינות אחרות.

עודד פורר: זה הסיפור.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: כל הנציגים של בנק ישראל נשארים.

עודד פורר: רובי גינל, בבקשה.

רובי גינל: בוקר טוב.

רובי גינל: אני מנכ"ל התאחדות התעשיינים, אני מדבר בשם - - - המעסיקים שזה ארגון הגג של לשכות המסחר, התעשיינים והבנקאים.

רובי גינל: אני רוצה להציף נקודה אחת - - - בנוגע ל - - -.

רובי גינל: מבחינתנו החשיבות הגבוהה ביותר היא לעצור את כל הקריאות שנשמעות מסביב - - - התשלומים או אי-עמידה בתקנות לשעת חירום, ולהשיק את המסלול שאנחנו יודעים שיושק לבסוף עבור כל העסקים וכל המגזרים.

רובי גינל: זה יבטיח יציבות, מניעת תסיסה ובעיקר את המשך הצמיחה של המגזר העסקי.

עודד פורר: יורם דבש, בבקשה.

יורם דבש: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש, חבריי הוועדה הנכבדים, אני רוצה להשתתף בצערה של חדווה בר על פטירת אביה.

יורם דבש: אני רוצה להתייחס לנושא של הבנקים: אין לי כמות גרפים כמו שהציגו נציגי הפיקוח על הבנקים, אני שמח על העבודה המצוינת שהם עושים.

יורם דבש: אין סיכוי שהם הוציאו מכתב עם הנחייה לבנקים להגדיל את הסיכון.

יורם דבש: בשטח אנחנו לא רואים את זה.

יורם דבש: האם הם גם בודקים ואוכפים את זה?

יורם דבש: אני רוצה לספר על יהלומן שמייצא ב-600 מיליון שקלים בשנה כבר שנים.

יורם דבש: אומר גם את שם הבנק כי רוב הבנקאים הם בסדר.

יורם דבש: התקשר אליו נציג הבנק הבינלאומי ואמר לו: אדוני הנכבד, אתה לקוח של 30 שנה, אני חותך לך את האשראי מ-13 מיליון דולר ל-5 מיליון, הערבויות שלך לא טובות ואני רוצה ערבויות חדשות, בנוסף אני מעלה את הריבית ב-0.7%.

יורם דבש: זה דבר לא נתפס.

יורם דבש: באותו יום טיפסתי על הקירות.

יורם דבש: דיברתי עם הכלכלנים הכי בכירים במדינת ישראל, כולל המפקחת על הבנקים שגילתה אמפתיה והוציאה מכתב.

יורם דבש: תכלס, לא החזירו לו את הקו.

יורם דבש: זה היה לפני שבועיים.

יורם דבש: זה דבר בלתי-נסבל.

יורם דבש: כשהרופאים שלנו נלחמים על החיים של החולים ובמקביל הבנקים חותכים את צינור האשראי איך אפשר לעבוד?

יורם דבש: ענף היהלומים זה ענף של ייצוא וכספים לא מגיעים.

יורם דבש: הלקוחות האמריקאים יושבים בבית מפחד הקורונה, הודו סגרה את ההעברות, סינגפור ואינדונזיה סגרו את ההעברות.

יורם דבש: לא נכנס כסף מהעולם.

יורם דבש: לקוח של 40 שנה חותכים לו קו אשראי?

יורם דבש: זו שערורייה.

יורם דבש: אני אשמח שהבנק הבינלאומי יענה על זה.

יורם דבש: כל המוסדות המכובדים בארץ לא הצליחו לתת תשובה וזה רק מקרה אחד.

עודד פורר: תודה, איתי ויגמן מהתאחדות הספרים, בבקשה.

איתי ויגמן: שלום לכולם.

עודד פורר: פתחו אותך היום?

איתי ויגמן: אני רוצה לברך אותך, פורר, על העבודה הטובה שאתה עושה.

איתי ויגמן: יש לך את כל התמיכה שלנו.

איתי ויגמן: יש לי שתי שאלות לפיקוח על הבנקים: האשראי שמגיע לעסקים הקטנים לא מגיע ולא מחולק.

איתי ויגמן: כשאני הלכתי לקחת אשראי נתנו לי את זה ב-15.5% עבור הגדלת מסגרת האשראי.

איתי ויגמן: נושא שני הוא הצ'קים: חייבים להשלים את העבודה ולוודא את עניין החזר הצ'קים.

איתי ויגמן: אתם לא יכולים להשאיר בעלי עסקים עם סימון כזה ואז הם לא יכולים לגייס כספים בגלל הסימון.

איתי ויגמן: זה מה שרציתי להגיד.

עודד פורר: תודה, פתחו אותך היום?

איתי ויגמן: כן, אני עובד.

עודד פורר: שמור על הבריאות, משמח לראות שאתה עובד.

עודד פורר: אבשלום וילן, התאחדות חקלאי ישראל, בבקשה.

אבשלום וילן: אני שמח על הדיון.

אבשלום וילן: אני חושב שיש לנו בעיה בחקלאות בעיקר עם שני ענפים קטנים שאם הם לא יקבלו סיוע מהיר הם עלולים לקרוס.

אבשלום וילן: ענף התבלינים ש-90% ממנו הולך לייצוא, וענף הפרחים שבעצם הבורסה בהולנד בקושי עובדת ואנחנו צריכים לייצא כמויות אדירות של פרחים.

אבשלום וילן: זה נכון שבכל ענף יש רק כמה מאות מגדלים אבל כשסוכמים את זה בסך הכול, זה לא מעט כסף ופה המדיניות של "יהיה בסדר ונשב איתכם אחרי" לא עובדת.

אבשלום וילן: חייבים לתת סיוע מידי לענפים שנזכרו כי הם זורקים חלק גדול מהסחורה .

אבשלום וילן: ברור לי שהסיכומים ייעשו ביום שאחרי אבל בינתיים חייבים להגיש עזרה ראשונה דחופה.

אבשלום וילן: שימו לב שכל המזון הטרי בארץ מיוצר ומגיע לשווקים.

אבשלום וילן: יש לנו בעיה עם השווקים הפתוחים.

אבשלום וילן: קרוב ל-20 שווקים פתוחים בארץ סגורים עדיין.

עודד פורר: זאת שערורייה שאין כדוגמתה.

עודד פורר: העובדה שפותחים את איקאה, ואין עיני צרה באיקאה, אבל אפשר לפתוח גם את השווקים הפתוחים בכפוף להנחיות מסודרות.

עודד פורר: אין סיבה שלא יפתחו את השווקים, אנחנו אומרים זאת שוב ושוב.

עודד פורר: זה חלק מחוסר האסטרטגיה שקיים.

אבשלום וילן: זה פשוט מגוחך.

אבשלום וילן: אני רוצה להגיד לך שעשינו בדיקה בעולם עם הכלכלנים שלנו וראינו שבעצם ברוב במכריע של מדינות העולם השווקים נשארו פתוחים ממש כמו חנויות המזון הסגורות.

אבשלום וילן: זה לא מאוחר לתקן, אני לא יודע מי קובע את זה, 30% מהתוצרת החקלאית הולכת לשם וצריך לסדר את זה כמה שיותר מהר.

עודד פורר: אמיר חייק, התאחדות בתי המלון.

אמיר חייק: בוקר טוב לכולם, אני אהיה קצר, אני בא מענף שיש לו קשיים לקבל מימון.

אמיר חייק: נכון יהיה לומר שחלק קטן מהמלונות קיבל הלוואות, הייתה לנו שיחה בנושא עם החשב הכללי.

אמיר חייק: אנחנו ענף במשבר, נכנסנו אליו ראשונים ונצא ממנו אחרונים.

אמיר חייק: אנחנו מנסים להגיע לפתרונות אחרים מול הממשלה לפחות לשלב הנוכחי.

אמיר חייק: בשלב הבא אנחנו נצטרך את התמיכה של הבנקים.

אמיר חייק: אני מדבר כנשיא התאחדות המלונות אבל גם ככלכלן: אני אומר שחשוב לשמור על יציבות הבנקים בתהליך הזה.

אמיר חייק: אני חושב שהבנקים נוהגים באחריות.

אמיר חייק: אם רוצים שהבנקים ייתנו יותר הלוואות אז הממשלה צריכה להרחיב את הערבות שהיא נותנת לבנקים כדי להביא אותם למצב שבו הם ייתנו.

אמיר חייק: אם הממשלה הייתה מגבה את הבנקים על כל שקל שהם נותנים אז כל הבנקים היו נותנים.

אמיר חייק: מכיוון שזה לא יכול להיות ב-100% אז זה צריך לרדת לנקודה שבה הבנקים יוכלו לזוז והממשלה לא תחסר.

אמיר חייק: אני חושב שענף המלונאות באמת יהיה זקוק לתמיכה הזו ואני מקווה שנוכל לקבל אותה אחרי הסיוע שנקבל, אם נקבל, מהממשלה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: ראובן שליסל, בבקשה.

עודד פורר: אחריו נעבור להתייחסויות של נציגי הבנקים.

ראובן שליסל: שמי ראובן שליסל, סגן נשיא איגוד לשכות המסחר.

ראובן שליסל: ברצוני להביע את תנחומיי לדוקטור חדווה בר על פטירת אביה.

ראובן שליסל: בנק ישראל הוא היועץ הכספי לממשלה אבל יש לו מחויבות כלפי הציבור ונבחרי הציבור.

ראובן שליסל: בטוח שבשעה שיש לנו ממשלת חרום על בנק ישראל להגיש מידית לכנסת ולציבור תוכנית כלכלית שהוא מאמין בה, כמו שנעשה גם בארצות הברית ובגרמניה.

ראובן שליסל: על בנק ישראל להציג תוכנית שכוללת לא רק הלוואות שלגבי ענפים שונים זה מקסם שווא.

ראובן שליסל: הבנקים לא ייתנו הלוואות למי שלא מסוגל להחזיר אותן, כמו שאנחנו הספקים מוכרים ללקוחות על פי ביטוחי אשראי, ככה גם הם מחפשים כיסוי להלוואות שהם נותנים.

ראובן שליסל: תוכנית כזו שתוצג היום על ידיד בנקי ישראל, במיוחד כשיש ממשלת חירום ויש לה רוב מוחץ בכנסת, תתקבל על ידי כולם למרות שלא הוגשה על ידיד הממשלה.

ראובן שליסל: אני קורא לדני חחיאשוילי: במקום שאין אנשים השתדל להיות איש.

ראובן שליסל: תפוס פיקוד - - -

עודד פורר: חדווה בר ישנה והיא מעורבת בכל, היא פשוט יושבת שבעה על אביה.

ראובן שליסל: הבעיה הגדולה היא שיש חוסר אמון גדול של הציבור במערכת הבנקאית.

ראובן שליסל: על ועדת הכספים מוטל - - -

עודד פורר: אני אתקן אותך בעוד דבר: אין עדיין ממשלה.

עודד פורר: בנצי אדירי, סמנכ"ל הבינלאומי הראשון.

בנצי אדירי: אדוני היושב-ראש, חברי הוועדה, אנחנו כידוע לכם הוגדרנו כמוסד חיוני.

בנצי אדירי: למרות זאת אנחנו פתוחים לקהל בשיעור המותר בעת הזאת.

בנצי אדירי: עיבינו את מוקדי הטלפון שלנו, עיבינו את המוקדים שנותנים אשראי, אנחנו עובדים לילות כימים.

בנצי אדירי: אני אחראי על משאבי אנוש בבנק ואישרתי לא מעט בקשות לשעות נוספות כדי שעובדים יוכלו לתת מענה מהיר ללקוחות שלנו.

בנצי אדירי: אני יכול להגיד לכם שאת המכסה שהוקצתה לנו בקרן לעסקים קטנים כמעט וסיימנו, אנחנו מבקשים מכסה גדולה יותר.

בנצי אדירי: הגברנו את הקצב, אנחנו מאשרים הרבה בקשות, חלק קטן נדחה מסיבות ענייניות של ניהול סיכונים.

עודד פורר: אתה יכול להתייחס למה שהעלה כאן נשיא לשכות היהלומנים?

בנצי אדירי: ברשותך, עוד כמה מילים: נענינו להקפאת תשלומים לכל לקוח שפנה אלינו.

בנצי אדירי: הן בעלי משכנתאות והן מבקשי אשראי, עסקים גדולים וקטנים.

בנצי אדירי: אנחנו הקפאנו משכנתאות בהיקף של קרוב ל-20% מהתיק שלנו.

בנצי אדירי: אני חושב שזה המון וזה מראה את ההירתמות שלנו לעזרה במצב הזה.

בנצי אדירי: מישהו שאל את דני לגבי היקף העזרה של הממשלה - - -

עודד פורר: סליחה, בנצי, אנחנו מכירים את הנושא של היקף העזרה של הממשלה כולל ההשוואה הבינלאומית.

עודד פורר: אנחנו רוצים לנצל את ההזדמנות שאתם פה כדי לתת תשובות לציבור.

בנצי אדירי: אני רק מבקש שתגדילו את היקפי הקרנות, שתגדילו את הקיפי הערבויות הבנקאיות כדי שנוכל להמשיך לסייע למשק סיוע חיוני.

בנצי אדירי: לגבי הנושא שהעלה כבוד נשיא היהלומנים: לא אנהל דרך הזום בקשת אשראי של לקוח ספציפי.

בנצי אדירי: אם יש דברים ספציפיים אנחנו נתייחס - - -

עודד פורר: תתייחס לאירוע כזה כאירוע כללי.

עודד פורר: אני חייב לומר לך ששמענו את זה לא אחת.

בנצי אדירי: אנחנו מחויבים לשמירה על סודיות הלקוח.

שלמה קרעי: איזה מזל שיש לכם מחויבות לשמירה על סודיות.

עודד פורר: איני מבקש להתייחס ללקוח ספציפי.

עודד פורר: אבל, כמות הפניות שמקבלים פה חברי הכנסת על ניצול מצב של העלאת אשראי, אם זה הספר שביקשו ממנו 15% להגדלת אשראי, אם זה לקוחות שנכנסים לבנק ואומרים להם הלוואה בפריים פלוס 15, ואז חוזרים עם מצלמה וההלוואה ירדה לפריים פלוס 3.

עודד פורר: המצלמה הורידה את הסיכון, תנו הסבר, אם צריך אז תהיה מצלמה בכל בקשת הלוואה.

בנצי אדירי: אצלנו בבנק אין ריביות כאלה.

בנצי אדירי: אנחנו מדווחים לבנק ישראל, אנחנו מפוקחים, אין ריביות כאלו בבנק הבינלאומי הראשון.

בנצי אדירי: אני לא יכול לדבר בשם הבנקים האחרים.

בנצי אדירי: אין דבר כזה, חד-משמעית.

עודד פורר: יפית גריאני מבנק דיסקונט, בבקשה.

יפית גריאני: שלום לכם, אני אתייחס למה שקורה כאן בתקופה האחרונה.

יפית גריאני: אנחנו כבר שמונה שבועות מתנהלים במשבר שהמשק הישראלי לא ידע כדוגמתו.

יפית גריאני: אנחנו כמוסד פיננסי חייבים להבין את צו השעה, לתת מענה ללקוחות שלנו ולעבור את התקופה הזאת.

יפית גריאני: גם מענה לצרכים הפיננסים של הלקוחות וגם ייעוץ.

יפית גריאני: כל זה תוך ניהול סיכונים מושכל כי בסופו של יום אנחנו מעניקים אשראי שמקורו בכספי החוסכים שמפקידים את חסכונותיהם בבנק שלנו.

אחמד טיבי: אני רוצה להגיד שצריך לבחון מי הם בעלי המניות של הבנק.

אחמד טיבי: אנחנו בנק ציבורי ובעלי המניות שלנו הם הציבור.

אחמד טיבי: אנחנו בנק ללא גרעין שליטה ובעצם אנחנו מנהלים גם כאן את רכוש החוסכים לפנסיות ולטווח ארוך.

אחמד טיבי: כל התקופה הזאת אנחנו מנסים לתת מענה ללקוחות שלנו.

אחמד טיבי: אלפי לקוחות פנו אלינו לקבלת סיוע לקרנות שהם אמורים לשלם בחודשים הקרובים.

אחמד טיבי: אנחנו נענינו לכל הפניות האלה ונתנו דחייה באשראי הפרטי ובאשראי העסקי וכמובן גם במשכנתאות.

אחמד טיבי: כל זאת בכדי להקל על הלקוחות שלנו.

אחמד טיבי: נעשו מאמצים רבים לתת הקלות נוספות לאלו שרוצים למשוך מפיקדונות לפני הזמן, גם לכאלו שמבקשים להגדיל קווי אשראי, כל זאת נתנו ללקוחות על בסיס הפיצויים הקודמים שלהם.

אחמד טיבי: גם לקוחות שנמצאים בחל"ת או שהפסיקו את הפעילות שלהם באופן משמעותי, אנחנו מסתכלים אחורה על השנים שאנחנו מלווים אותם.

אחמד טיבי: לא שינינו את דירוגי האשראי ונהגנו באותו הסיכום כמו לפני הקורונה.

אחמד טיבי: נתנו להם אוויר כדי שימשיכו לפעול.

אחמד טיבי: צריך לדעת שאנחנו מנהלים סיכונים מול הלקוחות שלנו, אנחנו חייבים לתת מענה ללקוחות ומצד שני, לשמור על יציבות הבנק למען החוסכים שמפקידים אצלנו את הכספים.

אחמד טיבי: גם ללקוחות הפרטיים שמתקשים למשוך מזומן אנחנו כל הזמן נותנים מענה.

אחמד טיבי: יש לזכור את אותו משולש: מענה ללקוחות, צו השעה, ניהול סיכון.

אחמד טיבי: תודה ליפית.

אחמד טיבי: דלית רביב מבנק הפועלים, בבקשה.

דלית רביב: בוקר טוב לכולם, אני מצטרפת לדברי חבריי מהבנקים האחרים.

דלית רביב: לא אתאר בפרוטרוט מה פעל בנק הפועלים.

דלית רביב: אני מצטרפת לדבריו של יושב-ראש הוועדה, אנחנו בבנק הפועלים סיימנו את המכסה שהאוצר נתן לנו לקרן בערבות מדינה.

דלית רביב: אנחנו הכפלנו את המשמרות, יש לנו שתי משמרות כדי לטפל בבקשות של הקרן בערבות מדינה.

מיכאל מלכיאלי: כל יום או פעמיים בשבוע?

דלית רביב: כל יום, לא משנה אם הסניפים פתוחים או לא.

דלית רביב: האנשים מגיעים לסניפים ומטפלים בבקשות אשראי מהקרן בערבות המדינה.

דלית רביב: יש לנו 9,000 בקשות לטפל בהן בהיקף של 7 מיליארד שקלים.

דלית רביב: הקרן חייבת לגדול ומיד.

דלית רביב: אני קוראת לאוצר להגדיל את הקרן.

דלית רביב: אנחנו ערוכים לתת פתרון ללקוחות שלנו אבל הכסף נגמר.

דלית רביב: אנחנו כרגע נותנים מענה לחלק מהלקוחות מאחר שהערבות של המדינה מוגבלת ל-15%.

דלית רביב: אני שמעתי את זה פה מכמה אנשים כולל מבנק ישראל.

דלית רביב: אני חושבת שהערבות צריכה להיות הרבה יותר גבוהה.

דלית רביב: תסתכלו מה קורה באירופה, יש שם עד 90% באירופה ו-100% בארצות הברית.

דלית רביב: אני חושבת שמדינת ישראל צריכה לתת מענה לכלל הלקוחות שנכנסו למשבר ולעזור להם לצאת מהמשבר הזה בדרך של הקלה מול הבנקים ומתן ערבות הרבה יותר גדולה ממה שניתנה עד היום.

דלית רביב: אנחנו נמשיך לטפל בבקשות באחריות כפי שעשינו עד עתה.

דלית רביב: כמו שאמרו חבריי יש כאן

דלית רביב: גם מפקידים ששמו את הכסף, את הכסף שלכם, חברי הכנסת, הפיקדונות שלכם יושבים אצלנו ועלנו לשמור על הפיקדונות.

דלית רביב: אני רוצה להגיד שהקמנו קרן שלנו בשיתוף לה"ב.

דלית רביב: קרן של חצי מיליארד שקלים בלי ערבות מדינה.

קרן ברק: באיזו ריבית?

דלית רביב: כל עצמאי שרוצה לקחת הלוואה של 10,000 שקלים בריבית של פריים פלוס 1.5% שהיא בדיוק הריבית שבנק ישראל נותן בערבות מדינה, יכול לקחת אצלנו את ההלוואה דרך האינטרנט בשמחה.

אחמד טיבי: ברי רוזנברג, בבקשה.

ברי רוזנברג: אני רוצה להגיד בהקשר של הקרן לערבות מדינה שהבוקר הגשנו בקשה לעוד מיליארד שקלים רק להשבוע כי גמרנו את המכסה וזו הפעם השלישית שאנחנו מבקשים הגדלה של הקרן בערבות מדינה.

ברי רוזנברג: כבר אישרנו למעלה מ-2,000 בקשות.

קרן ברק: כמה לא אישרתם?

קרן ברק: הבנק הלאומי נחשב הכי בעייתי.

קרן ברק: כמה לא אישרתם?

ברי רוזנברג: אני יכול להגיד לך שבאחוזים מדובר בלמעלה מ-65% מהבקשות שאושרו.

ברי רוזנברג: אני יכול לספר שמדובר ב-700 פניות ביום.

ברי רוזנברג: כל פנייה שמגיעה אנחנו מטפלים בה באותו היום.

ברי רוזנברג: חשוב לי לומר: שמעתי שמישהו אמר על הבנקים שאינם נמצאים תחת האלונקה.

ברי רוזנברג: אני יכול להגיד על בנק לאומי בצורה חד-משמעית שאנחנו לגמרי מתחת לאלונקה בכל היבט שהוא.

ברי רוזנברג: אישרנו בקשות דחיית החזרי הלוואות בהיקף של למעלה מ-32 מיליארד שקלים.

ברי רוזנברג: יש הירתמות גם בנושא של הטכנולוגיה והדיגיטל.

עודד פורר: אני לא רוצה להלאות אתכם בעשרות סיפורים של עובדי הבנק, כל אחד מבין שזו לא תקופה רגילה.

עודד פורר: כל אחד נרתם.

עודד פורר: בסופו של דבר אני יכול להעיד שהבנק הלאומי בהחלט מתחת לאלונקה.

עודד פורר: אבקש מנציגי הבנקים להישאר מחוברים.

עודד פורר: אני מתנצל בפני עוד אנשים מבחוץ שלא יוכלו לדבר ולשאול.

עודד פורר: הפה שלכם זה חברי הכנסת ולכן אני רוצה לתת לחברי הכנסת לשאול שאלות ולהספיק לשמוע את תשובות הפיקוח על הבנקים.

עודד פורר: חברת הכנסת קרן ברק, בבקשה.

קרן ברק: השאלה היא לנציג הפיקוח על הבנקים: אנחנו מקדישים דיונים רבים כדי לנסות לעזור לעסקים הקטנים ולמשקי הבית.

קרן ברק: דיברנו על הקרן בערבות מדינה עם החשכ"ל והתנאים היו שהערבות של כל עסק לא תעלה על 5%.

קרן ברק: אספתי בעיות מכל הפניות וגיליתי שהבנק רשאי לבקש הרבה יותר מ-5%.

קרן ברק: הבנק יכול לבקש שהלווה ישים קרן התחלתית של שנה בבנק, זה משהו כמו 20%, שולחים את אותם בעלי העסקים לפזר את הסיכונים בין הבנקים.

קרן ברק: האישור צריך להיות תוך שבעה ימים – זה לא שבעה ימים אף פעם.

קרן ברק: אני מבינה שגם הריביות עולות ואינן מפוקחות.

קרן ברק: אתם הצגתם בפנינו מצגת מאוד יפה.

קרן ברק: שאלתי היא איך אתם מוודאים שזה קורה.

קרן ברק: האם אתם עושים סקר אצל בעלי העסקים.

קרן ברק: הרי החוכמה היא לבדוק מה קורה בעסקים עצמם.

קרן ברק: האם אתם מתקשרים כל יום 20 שיחות כאילו אתם בעלי העסק ומנסים לעשות את ההלוואה הזו.

קרן ברק: כאילו אתם בעצמכם בעלי העסק.

קרן ברק: אם אתם אכן עושם דברים כאלו אז אני רוצה את הנתונים האלה שביקשתי עכשיו.

קרן ברק: השיחות עם הבנקים לא רלבנטיות באירוע הזה.

עודד פורר: חברת הכנסת שיר סגמן, אבקש שתרכזו את שאלותיכם.

מיכל שיר סגמן: אני חייבת להודות שכל מה שקשור לאוצר ולמצגת של הפיקוח על הבנקים, אנחנו רואים מצגות לחוד ומציאות לחוד.

מיכל שיר סגמן: בסופו של דבר המצגות הללו לא יורדות לציבור ואנשים באמת נחנקים.

מיכל שיר סגמן: המצוקה היא אמיתית.

מיכל שיר סגמן: האנשים לא מנסים לסבן את המערכת ולא לעבוד על המערכת.

מיכל שיר סגמן: זו מצוקה שמגיעה ממקום אמיתי וצריך להתייחס אליה בצורה כזו.

מיכל שיר סגמן: יש לי שאלה לדני: האם אתם ביקשתם הגדלת כוח אדם בבנקים?

מיכל שיר סגמן: לקוחות ממתינים ארבעה ימים עד שהם מצליחים להשיג בנקאי כדי להודיע לו שלא יחזיר צ'ק או לבקש הלוואה.

מיכל שיר סגמן: לגבי המשכנתאות: כתבתם במצגת שיש הגדלה ל-70% של המשכנתא, זה הליך שהוא ארוך ומסורבל.

מיכל שיר סגמן: זו בעצם הגשת בקשה חדשה למשכנתא.

מיכל שיר סגמן: האם יש דרך לקיצור התהליך?

מיכל שיר סגמן: האם יש פיקוח לגבי העמדת ההלוואות לעסקים?

מיכל שיר סגמן: כתבתם שזה לשיקול דעת הבנקים, האם אתם שמים לב מי נדחה, הרבה מאוד אנשים שזקוקים לזה כמו חמצן, הבנקים פשוט לא מאשרים להם את ההלוואה.

מיכל שיר סגמן: עכשיו, אם אני פונה אל הבנק אז מאשרים להם את ההלוואה מאוד מהר.

מיכל שיר סגמן: באופן כללי, איך באה לידי ביטוי האכיפה שלכם את הנושאים לפיקוח?

מיכל שיר סגמן: לגבי הבנקים: גם הבנק הבינלאומי וגם מרכנתיל, כמה מהעסקים הקטנים קיבלו דחייה?

מיכל שיר סגמן: דבר שני, הריביות לדחיית התשלומים מאוד גבוהות.

מיכל שיר סגמן: אני שמעתי מלקוחות שלכם שרצו לדחות הלוואות והיו צריכים לשלם 4,000 שקלים לשם כך.

מיכל שיר סגמן: זה משהו שהוא עצוב.

מיכל שיר סגמן: כוח האדם של הבנקים – ארבעה ימים להשיג את הבנק זה לא לעניין.

מיכל שיר סגמן: נושא אחרון: לפי מה אתם מחליטים אם אתם מרחיבים או מצמצמים את המסגרות.

מיכל שיר סגמן: אני שמעתי שלקוח שהוא בסדר גמור, בוקר החליטו אחד להקטין לו ב-20,000 שקלים ללא הודעה מוקדמת.

עודד פורר: חבר הכנסת קרעי.

שלמה קרעי: תודה, אדוני היושב-ראש, עבור הדיון החשוב הזה.

שלמה קרעי: אני רוצה להגיד לפיקוח על הבנקים שהרגשתי והרגשת חברי היא שאתם שכחתם את תפקידכם העיקרי ואתם נאחזים באמצעי.

שלמה קרעי: הדאגה ליציבות הבנקים היא האמצעי להשגת טובת הציבור.

שלמה קרעי: אמצעי זה הפך להיות מטרתכם היחידה, גם כאשר הוא בניגוד מובהק לאינטרס הציבורי.

שלמה קרעי: בתקופת המשבר הזה, כאשר למעלה ממיליון אנשים מובטלים או שוהים בחל"ת, 200,000 עסקים עומדים לקרוס – ציפיתי מכם לתיקון מסוים ולחשבון נפש.

שלמה קרעי: בזמנו אמרתם לנו בדיונים לגבי עמלת ערבות בנקאית שמדובר בפיקדון, אמרתם לנו שהגזמתם קצת.

שלמה קרעי: לצערי דבר לא השתנה והקו הוא אותו קו, העושק הבנקאי נשאר על כנו.

שלמה קרעי: אבקש התייחסות למספר נקודות: אמרתם שיש מחיר כלכלי ומשפטי להחזרת צ'קים.

שלמה קרעי: לפני מספר שבועות כתבתם לי שאתם בודקים עניין זה ואף העברתם את זה לממונה על האשראי כדי לנסות שזה לא ייכנס לרקורד של חשבונות הבנק.

שלמה קרעי: אני חושב שזה קריטי וחשוב מאוד.

שלמה קרעי: חייבים להילחם על זה.

שלמה קרעי: נתתם 5 מיליארד שקלים בריבית קבועה של 0.1% לשלוש שנים.

שלמה קרעי: ראיתי במצגת שיש פחות מ-5 מיליארד שקלים של דחיית תשלומי הלוואות.

שלמה קרעי: למה זה לא משורשר?

שלמה קרעי: למה דחיית תשלומי ההלוואות לא נעשית על פי אותה ריבית אפסית שהבנקים מקבלים.

שלמה קרעי: מה הסיפור, אנחנו שופכים כסף על חשבון הציבור לטובת הציבור ובסוף המטרה לא מתממשת.

שלמה קרעי: השקעתם 50 מיליארד שקלים על אג"ח ארוכות טווח וכתבת כאן: "עליית התשואות על ריבית חסרת סיכון בשוק ההון".

שלמה קרעי: אתם גרמתם לזה, אתם משקיעים באג"ח ארוכות טווח והתשואה על האג"ח של קצרות הטווח עלתה כתוצאה מזה, אז גם אתם אחראיים לעליית הריבית קצרת הטווח.

שלמה קרעי: הבנקים מקפיצים את הריביות אחרי שהיה כבר אישור עקרוני.

שלמה קרעי: אתם כותבים מכתב מתחנן לבנקים שיגלו אחריות.

שלמה קרעי: כשהגבלתם את מגבלת שליש הפריים גם כן כתבתם מכתב מתחנן לבנקים שיתנו את מגבלת שליש הפריים?

שלמה קרעי: לא, נתתם הנחיות.

שלמה קרעי: אז למה אין הנחיות שאישורים עקרוניים שהיו לפני המשבר יישארו תקפים לעוד תקופה.

שלמה קרעי: למה אנשים צריכים להקפיץ את תשלומי המשכנתא שלהם בעוד 500 שקלים בחודש?

שלמה קרעי: אנשים קורסים, זה נראה כאילו אתם חברים של הבנקים ולא המפקחים עליהם.

שלמה קרעי: הבנקים עוצרים את החמצן ולא נותנים דחיית תשלומי הלוואות.

שלמה קרעי: מי שיש לו ערב בתוך ההלוואה שלו – לא מוכנים בשום אופן לדחות את תשלום ההלוואה.

עודד פורר: שלוש דקות כבר עברו, חבר הכנסת קרעי.

שלמה קרעי: אני מסיים.

שלמה קרעי: אנחנו עם הצעת חוק שתאלץ את הבנקים לדחות תשלומי הלוואות עד חצי שנה.

שלמה קרעי: כרגע זה בריבית הנקובה על ההלוואה, אבל אנחנו בהחלט נשקול את זה בדיוני הוועדה.

שלמה קרעי: אולי באותה הריבית שאתם נתתם לבנקים, של 0.1% ריבית קבועה לא צמודה.

שלמה קרעי: אנחנו רוצים שאתם תעשו את עבודתכם.

שלמה קרעי: אל תאלצו אותנו להגיע לחקיקה שכזו.

שלמה קרעי: אם לא תהיה ברירה אנחנו נגיע לזה.

שלמה קרעי: תודה רבה.

עודד פורר: חבר הכנסת טיבי, בבקשה.

אחמד טיבי: תודה רבה, אדוני.

אחמד טיבי: נושא רגיש וחשוב הוא נושא הרישומים של החזרות צ'קים.

אחמד טיבי: מחיקת רישומי היסטוריה מהמערכת לתיקוף נתוני אשראי עבור צ'קים חוזרים בתקופת הקורונה.

אחמד טיבי: זאת על מנת שאנשים יוכלו לקחת הלוואות בעתיד.

אחמד טיבי: לפי ההבנות החדשות עם הבנקים כהושטת יד לציבור בתקופה זו, הוחלט שלא תהיה הגבלה על מספר הצ'קים החוזרים מחמת היעדר כיסוי מספיק, אך הבעיה היא שזה עדיין נרשם בהיסטוריה של הלקוח במחשבי הבנק ואז אין ביכולת הלקוח לקחת הלוואות עתידית או להגדיל את מכסת האשראי כי חשבונו ירד בדירוג וזה פוגע באנשים.

אחמד טיבי: אני מבקש להתייחס לנקודה זו ולאפשרות למחוק רישומים אלו.

אחמד טיבי: נקודה שנייה: מצטרף לבקשה לדחות את תשלומי ההלוואות עד חצי שנה.

אחמד טיבי: זה מחויב המציאות, תודה רבה.

עודד פורר: חבר הכנסת כסיף, בבקשה.

עופר כסיף: מסכים עם דברי חבריי, רובם ככולם.

עופר כסיף: אנחנו יודעים שכרגע חלק ניכר מהמשבר מתבטא בהקטנת ההיצע כתוצאה מהסגירה של עסקים.

עופר כסיף: בקרוב, ואנחנו רואים את זה כבר עכשיו, הבעיה תהיה ירידה בביקושים.

עופר כסיף: גם כשההיצע יתחיל לעלות והמשק ייפתח עדיין מי שיישא את המשבר זה הציבור הרחב והבעיה תהיה ירידה בביקושים.

עופר כסיף: אז אני שואל שאלה אחת:

עופר כסיף: האם המדיניות המוניטרית שעומדת בפתח תיקח את הנושא הזה בחשבון ותאמץ מדיניות מוניטרית מרחיבה שכוללת הגדלה של כמות הכסף כדי להגדיל את ההשקעות ואת הביקושים ועל ידי זה את התוצר ואת האבטלה.

עופר כסיף: אני מחזיק בידי מכתב שנשלח לפני עשרה ימים בידי מר מודר יונס, יושב-ראש ועד ראשי הרשויות הערביות, לדוקטור חדווה בר.

עופר כסיף: מהמכתב נשלח העתק לשר האוצר, נגיד בנק ישראל, ולמנכ"ל איגוד הבנקים.

עופר כסיף: מדברים שם על הבעיות הייחודיות של הציבור הערבי אל מול הקורונה בנושא של הלוואות, טיפול בהלוואות בערבות מדינה, אי-מתן מענה לסגירה של סניפים.

עופר כסיף: אני מבקש לדעת מדוע אחרי עשרה ימים, נושא בוער שכזה לא נענה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: חבר הכנסת יזהר שי, בבקשה.

יזהר שי: שאלה לאנשי הפיקוח על הבנקים: בהינתן העובדה שהבנקים - - - מדיניות של דחיית תשלומים לכלל הלקוחות שערב המשבר שילמו את ההלוואות כסדרן, לא לקחו על עצמם סיכון.

יזהר שי: בהינתן שאתם, במכתב שנתתם לבנקים, הענקתם להם את עלה התאנה שמאפשר להם להעלות את הריבית ולהפיל את תמחור הסיכון על הציבור ולא על הבנקים.

יזהר שי: בהינתן שרוב העסקים במדינת ישראל ידווחו השנה על ירידת מחזורים עד כדי פשיטת רגל.

יזהר שי: השאלה שלי אליכם היא: האם ההערכה שלכם היא שהבנקים, בשנה זו ובשנה הבאה, ידווחו על ירידה ברווחיות שלהם לפי מיטב ההערכות והנתונים שיש בידכם?

עודד פורר: הראל ויזל, בבקשה.

הראל ויזל: בוקר טוב לכולם.

הראל ויזל: אני נמצא בשיחות עם האוצר ועם משרד ראש הממשלה.

הראל ויזל: כל העסקים, מעל 20 מיליון שקלים בשנה, שזה לא רק 400 הרשתות שאנחנו מייצגים, זה כל אולמות האירועים הגדולים, כל בתי המלון, כל התעופה – אלפי עסקים במדינת ישראל.

הראל ויזל: ראש הממשלה הבטיח לכולם שהוא יעזור מידית לכל מה שצריך על ידי מענקים והלוואות.

הראל ויזל: בפועל האוצר מצפצף עליו ולא עוזר ושכולם ימותו.

הראל ויזל: המצב קטסטרופלי.

הראל ויזל: ביום חמישי בערב, שמחון, נציגו של ראש הממשלה, הסתכל בטלוויזיה אצל יונית לוי על רמי שביט, מנכ"ל המשביר לצרכן, ואמר : "גמרנו עם העסקים הקטנים, ביום שישי בממשלה מיד אנחנו מתפנים אליכם ובאים לעזור לכל העסקים שנפגעו כולל העסקים הגדולים, אני מסתכל לך בעיניים ואומר שנקיים זאת מיד".

הראל ויזל: והנה אתמול, מרידור, בטלוויזיה בא ואומר שעמדתו לא לעזור חוץ מהלוואות לאף אחד מהעסקים הגדולים במדינת ישראל.

הראל ויזל: אני שואל אתכם, לעסק שמחזיר 5,000 עובדים ועומד על סף קריסה, לא צריכים לעזור?

הראל ויזל: אני לא מבין מה קורה פה.

הראל ויזל: אתמול בקנדה - - -

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: רועי כהן, בבקשה

רועי כהן: בוקר טוב.

רועי כהן: אני רוצה לבקש מחברי הוועדה: קיבלנו הבטחה מהאוצר, במו עיני ראיתי את החשב הכללי ואת שר האוצר מודיעים שהם יקימו קרן לענפים בסיכון.

עודד פורר: גם לוועדה הם הבטיחו.

עודד פורר: זה לא הדבר היחיד שהם הבטיחו.

רועי כהן: אי-אפשר להשאיר את האנשים האלה באוויר.

רועי כהן: אנחנו עשינו כל מאמץ בלה"ב כדי לעזור לענפים שבסיכון אבל אנחנו לא מצליחים לבד.

רועי כהן: בנק הפועלים הרים את הכפפה ונתן קרן הלוואות כדי לעבור את התקופה וזה מאוד חשוב שכל הבנקים יעשו זאת.

רועי כהן: אנחנו מתייחסים רק לאלה שמקבלים את האישור, אנא התייחסו גם לאלה שמקבלים את הסירוב.

רועי כהן: אלו שקיבלו אישור, קיבלו מענה.

רועי כהן: אלו שקיבלו סירוב לא קיבלו סירוב הבנקים לא לוקחים סיכון עבורם.

רועי כהן: יש הבטחה, שיעמדו מאחורי ההבטחה שלהם.

רועי כהן: גרמניה נתנה 70% ערבות מדינה ואין שום סיבה שלא יעשו את זה.

רועי כהן: אני מאוד מבקש שתקבלו עוד היום החלטה להקים את הקרן לענפים בסיכון, אי-אפשר למשוך את זה יותר.

עודד פורר: חבר הכנסת ניר ברקת, בבקשה.

ניר ברקת: אני מסכים עם רועי שהסירובים, 25% סירובים, זו הבעיה הגדולה.

ניר ברקת: יש לעשות שתי פעולות: לראות האם הסיוע הישיר עוזר לקבל את האשראי, צריך לשבת על התפר הזה כי שם מתרחשות פשיטות הרגל.

ניר ברקת: הפשיטות רגל הן בסירובים והם הפצועים קשה שלנו.

ניר ברקת: אנחנו צריכים לוודא שזה קורה.

ניר ברקת: נושא שני: האוצר החליט על סכום שרירותי, 5 מיליארד שקלים זה סכום שרירותי.

עודד פורר: אתה יודע למה, אני אגיד לך למה, כי האוצר עשה שמיניות באוויר כדי לא להגיע לוועדה זו.

עודד פורר: היה להם תקציב שהם קיבלו מסגרת מאיתנו, אמרנו להם שאם הם יצטרכו הגדלה הם מוזמנים להגיע לוועדה ואנחנו נאשר.

עודד פורר: הם לא רצו להגיע לוועדת כספים.

עודד פורר: כל הפריזמה שדרכה מנהלים את המשבר הזה זה איך עוקפים את הכנסת.

עודד פורר: לא מנהלים את המשבר הזה באיך עוזרים לעסקים אלא באיך עוקפים את הכנסת.

עודד פורר: כשהם יגיעו לכנסת הם יודעים שלא ניתן להם להמשיך עם הבדיחה בדמות ערבות מדינה של 15% בזמן שכל העסקים נמצאים בסיכון.

עודד פורר: הם יודעים שלא ניתן להם להשאיר בחוץ את מי שפתח את העסק שלו ב-2 באוקטובר 2019.

עודד פורר: הם יודעים שלא ניתן להשאיר בחוץ את מי שהפסיד כסף ב-2018.

עודד פורר: הם לא רוצים להגיע לפה אז זה מקדש את האמצעים.

ניר ברקת: כתוצאה מהדבר הזה מגדירים סכום ולא פותרים את הבעיה.

ניר ברקת: אנחנו צריכים להבין מה פותר את הבעיה.

ניר ברקת: בסירובים, בעסקים הגדולים.

ניר ברקת: זה אינטרס שלנו להשקיע בהם, שהם יחזרו להעסיק עובדים ולהזרים מס הכנסה כמה שיותר מהר.

ניר ברקת: אין כאן הפסד.

ניר ברקת: גם אם נשקיע במענקים לגדולים – הם יחזירו לנו יותר מס הכנסה, הם יחזרו למצב נורמלי יותר מהר.

ניר ברקת: זה אינטרס שלנו שיהיה טיפול מהיר בנושא הזה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: דני חחיאשווילי, בבקשה.

קרן ברק: שיגיד גם מה הריביות לאלה שלא בערבות מדינה.

דני חחיאשווילי: אני אנסה להתייחס לדברים: לגבי כל המקרים הפרטניים, אנחנו רואים את התמונה הכוללת, רואים את הריביות ואת היקפי האשראי.

דני חחיאשווילי: יכול להיות שיש מקרים בשוליים שלא מקבלים אשראי.

דני חחיאשווילי: הבנקים צריכים לנהל את הסיכונים שלהם.

דני חחיאשווילי: מי שבסיכון מאוד גבוה להחזיר את האשראי, זה לא יהיה נבון מבחינתו לקחת את האשראי הזה, זה יכול להכניס אותו ליותר בעיות.

דני חחיאשווילי: הבנקים חייבים להמשיך לנהל את הסיכונים שלהם.

דני חחיאשווילי: יש לנו - - -

הראל ויזל: המדינה הכניסה אותו לסיכון - - -

קרן ברק: איזו מן תשובה זאת?

הראל ויזל: מה זה "הוא בסיכון"?

עודד פורר: רועי, תודה.

דני חחיאשווילי: יש כאלה שצריך לעזור להם מעבר לאשראי.

דני חחיאשווילי: אני רוצה להגיד שיש לנו אגף שלם של פניות ציבור שמאז תחילת המשבר קיבל אלפי פניות.

דני חחיאשווילי: אנחנו שומעים פניות של לקוחות ועוזרים איפה שאפשר.

עודד פורר: דני, תתמקד באיך אתם מבצעים את האכיפה.

עודד פורר: הנושא של ערבות המדינה הוא באחריות המדינה ולא באחריותכם.

עודד פורר: איך אתם מבצעים את האכיפה על הבנקים, איך אתם בודקים כמה מקבלים דחייה, האם מה שעלה פה שדורשים כמה אלפי שקלים מעסק שמבקש דחייה, האם זה נכון?

עודד פורר: אתם אמורים לדעת את זה כגוף המפקח.

דני חחיאשווילי: אנחנו מדברים עם הבנקים ועוקבים אחרי הנתונים.

קרן ברק: עם הלקוחות אתם מדברים?

עודד פורר: קרן, תודה, זו פעם אחרונה.

דני חחיאשווילי: אנחנו רואים שקצב הניצול של הקרן כמעט מוצה.

דני חחיאשווילי: הבנקים עובדים במשמרות והכסף של הקרן ייגמר עוד מעט.

עודד פורר: ביקשנו להתייחס חוץ מהקרן.

דני חחיאשווילי: אנחנו אומרים שצריך להגדיל את הקרנות הללו.

דני חחיאשווילי: צריך להגדיל את הקרנות ולהתעסק עם אלו שנדחים, הם הבעייתיים, ושם הערבות של 15% לא מספיקה, זו האמת.

דני חחיאשווילי: מי שבסיכון גבוה הערבות של 15% לא מספיקה וצריך למצוא את הפתרון.

קרן ברק: אז אתם נותנים לו למות?

דני חחיאשווילי: אני רוצה להתייחס לנושא הצ'קים שעלה כאן:

דני חחיאשווילי: עשינו איזון בין אלו שנפגעים מזה שהצ'קים שלהם חוזרים ולכן השהינו את ההפעלה של ההגבלה.

דני חחיאשווילי: אנשים שהצ'קים שלהם חוזרים ייפגעו אם יכניסו אותם להגבלה, אז רצינו למנוע את המצב הזה.

דני חחיאשווילי: מצד שני, אנחנו מאזנים את זה למול פגיעה אפשרית של גידול בהחזרי הצ'קים.

דני חחיאשווילי: אנחנו מקבלים פניות גם מהצד השני ומנסים לעשות את האיזון.

דני חחיאשווילי: גם בתוך זה אנחנו מסתכלים על מה שקורה במאגר ומנסים לתאם כך שהדברים יהיו ברורים.

דני חחיאשווילי: אנחנו חושבים שאם זה משהו זמני אז הפגיעה במאגר לא תהיה קבועה.

דני חחיאשווילי: יידעו שמדובר במשהו זמני וזה לא יהיה קבוע גם במאגר.

מיכאל מלכיאלי: אז למה שזה יהיה כתוב, שאלו אותך למה שזה יהיה כתוב.

מיכאל מלכיאלי: מה פירוש "זה יהיה זמני"?

דני חחיאשווילי: אנחנו בפיקוח על הבנקים לא אחראים ישירות על המאגר, אנחנו כן נבדוק את הדברים האלו ונראה מה התשובות.

דני חחיאשווילי: המאגר אמור לשמור על מהימנות גבוהה, לכן הדברים נרשמים שם.

דני חחיאשווילי: כמו שהנחנו, לא תרשמנה ההגבלות של הלקוחות, כמו שלא נרשמות הגבלות בבנקים לגבי יותר מ-10 צ'קים שחזרו.

דני חחיאשווילי: לגבי הדברים של חברי הכנסת קרעי: לגבי האג"ח הממשלתיות, אני רק אציין שהרכישה של האג"ח הממשלתיות של בנק ישראל היא מורידה את הריבית לטווח הארוך.

שלמה קרעי: לא לטווח הקצר.

שלמה קרעי: אנחנו מדברים על אשראי לזמן קצר.

דני חחיאשווילי: הורדנו את ריבית בנק ישראל וזו הריבית לטווח קצר.

דני חחיאשווילי: בריבית של האג"ח הממשלתיות, ברגע שבנק ישראל מתערב בשוק ורוכש אג"ח ממשלתיות, זה מוריד את מחיר הריבית לטווח ארוך.

שלמה קרעי: הריבית לטווח הקצר עלתה.

שלמה קרעי: התשואה על האג"ח לטווח הקצר עלתה.

שלמה קרעי: היא אפילו יותר גבוהה היום - - - ואתה יודע את זה, יש את זה בדיוני הריבית.

דני חחיאשווילי: - - - הביא לירידה בתשואות על האג"ח ולירידה בריבית.

קרן ברק: לא ענית לי.

עודד פורר: אם לא תתנו לו הוא לא יוכל לענות.

דני חחיאשווילי: לגבי כוח האדם: כמו שאתם יודעים, גם הבנקים עובדים תחת הנחיות של משרד הבריאות.

דני חחיאשווילי: גם הבנקים כפופים למגבלות תנועה.

דני חחיאשווילי: על פי דרישתנו הבנקים הוגדרו כשירות חיוני ולכן הם - - -

עודד פורר: תענה על מה ששאלו אותך.

קרן ברק: אתה עשית סקר מול האנשים - - -

עודד פורר: חברת הכנסת ברק, צאי החוצה בבקשה.

אחמד טיבי: שאלתי על מחיקת הרישומים.

שלמה קרעי: אני לא קיבלתי תשובה.

עודד פורר: תחזור בבקשה על מה שלא התייחסת.

דני חחיאשווילי: לגבי המגזר הערבי: אנחנו קיבלנו את הפנייה של מר יונס.

דני חחיאשווילי: המפקחת קבעה איתו שיחה אבל זה נדחה עד שהיא תחזור.

דני חחיאשווילי: שאלו אותנו אם הבנקים ידווחו על ירידה ברווחיות: אנחנו עושים תרחישים כל הזמן ובודקים מה קורה לרווחיות של הבנקים.

דני חחיאשווילי: אנחנו יכולים להגיד כמעט בוודאות שתהיה פגיעה ברווחיות השנתית, אולי נראה זאת כבר ברבעון הזה.

דני חחיאשווילי: אני חושב שהתייחסתי להכל.

אחמד טיבי: שאלתי לגבי מחיקת רישומי צ'קים.

דני חחיאשווילי: אנחנו אחראיים על הבנקים והורינו להם שזה לא ירשם ולא ייספר לעניין הגבלת חשבון.

דני חחיאשווילי: לעניין המאגר, זה נמצא בבנק ישראל ולא תחת הפיקוח על הבנקים.

דני חחיאשווילי: אנחנו נעביר את המסר.

דני חחיאשווילי: יש חשיבות לשמור על מהימנות של המאגר.

דני חחיאשווילי: אם זה זמני אז במודלים של הדירוג הזמניות לא תבוא לידי ביטוי.

דני חחיאשווילי: אנחנו נעביר את המסר ואם צריך נבקש שיחזרו בצורה מסודרת לחבר הכנסת טיבי.

שלמה קרעי: עודד, אני לא קיבלתי תשובה לגבי אישורים קודמים - - -

דני חחיאשווילי: אני - - -

שלמה קרעי: יש לי מילה טובה, כשפונים אליכם אתם מטפלים וכמעט מצליחים לתקן - - -

דני חחיאשווילי: לגבי האישורים העקרוניים: הורינו לבנקים להאריך את התקופה של שמירת הריבית העקרונית מעבר ל-24 ימים שהם חייבים.

דני חחיאשווילי: אני חושב שהם האריכו את זה.

שלמה קרעי: הם ממש לא האריכו את זה, זה לא נכון.

דני חחיאשווילי: חלק מהבנקים האריכו את זה בוודאות.

עודד פורר: אני רוצה לסכם: חוסר הבהירות בנתונים שהוצג פה מצביע על כך שאתם לא מבינים מה קורה למטה.

עודד פורר: מצביע אתם לא מבינים מה קורה למטה, אתם לא נמצאים למטה, אתם חייבים ליצור חיבור לשטח, החיבור לשטח לא יוצא בממוצעים.

עודד פורר: יכול להיות שבממוצע שאתה מראה לנו את הריבית זה נראה בסדר.

עודד פורר: למטה יש התעמרות מאוד גדולה דווקא בחלש.

עודד פורר: כרגע אתם צריכים לדאוג למקומות החלשים ביותר.

עודד פורר: בעניין קרן ההלוואות לעסקים אני פונה שוב לאוצר, זה שוב נכנסת לפרוטוקול, אני אומר פה לשר האוצר שיביא היום את הקרן הקיימת ויגדיל את ערבות המדינה.

עודד פורר: ערבות המדינה חייבת להיות לפחות 50%, גם אז אנחנו נהיה נמוכים בסטנדרטים של העולם.

עודד פורר: יש גם אמת בטענה של הבנקים שאומרים שאחוז הערבות הזה אינו מספיק.

עודד פורר: צריך לקחת את זה בחשבון שצריך להגדיל את הערבות.

עודד פורר: רואים את זה בעולם ורואים את זה גם פה.

עודד פורר: הבטיחו לנו גם קרן לעסקים בסיכון.

עודד פורר: אנחנו ממשיכים לדרוש את העניין הזה פעם אחר פעם.

עודד פורר: קצב העבודה אינו משביע רצון.

עודד פורר: אני כן רוצה להגיד שיש הצעת חוק שתונח על השולחן בקרוב.

עודד פורר: זו הצעה משותפת יחד עם ארגוני המעסיקים וההסתדרות.

עודד פורר: בדומה למסלול ירוק לפיצויים שהיה ב-2008 במשבר הגדול.

עודד פורר: כוונתנו להכניס את כל העסקים פנימה, הגדולים והקטנים.

עודד פורר: כדי שהעסק הזה יעבוד כמו שצריך ותהיה יכולת של הוועדה לראות את הדברים בזמן אמת, אני מבקש מכם, כפי שביקשנו מהחשב הכללי לקבל נתונים בזמן אמת על קרן ההלוואות.

עודד פורר: מרגע שקיבלנו את הנתונים התחלנו לשים אצבע על הבעיות בצורה יותר מדויקת.

עודד פורר: מבקש מכם להעביר נתונים כפי שביקשנו פעמיים בשבוע, פעם ביום ראשון ופעם ביום רביעי.

עודד פורר: גרף מעודכן כמו זה שמופיע אצלכם בשקף 15.

עודד פורר: אני רוצה שנצליח לראות שהאשראי לעסקים הקטנים לא ירד בעשרה אחוז אלא עלה.

עודד פורר: בנוסף, נבקש לקבל גרף עם ריביות ממוצעות של אשראי בחלוקה למשכנתא, עובר ושווא, והלוואות למעט הקרן – החריגו את מי שקיבל הלוואה בערבות מדינה.

עודד פורר: ככל שאפשר לחלק את זה לענפים, אנחנו נשמח.

עודד פורר: נקבל את שני הגרפים האלה פעמיים בשבוע וזה יקל עלינו את העבודה מול הבנקים.

עודד פורר: לגבי נושא הריביות, גם ריבית על משכנתאות והיכולת לדחות ריביות.

עודד פורר: יש הצעת חוק של חבר הכנסת שלמה קרעי, היא קיבלה כבר את המספר שלה.

עודד פורר: שר האוצר ויריב לוין הודיעו לנו שאין להם בעיה ואין התנגדות לפטור מחובת הנחה.

עודד פורר: אנחנו פנינו לאבי ניסנקורן על מנת לקבל את הפטור הזה דרך הוועדה המסדרת.

עודד פורר: אני מצפה לקבל פטור זה עוד היום.

עודד פורר: ככל שהפטור הזה יתקבל, הצעת חוק זו תתקדם במסלול ירוק בוועדת הכספים.

עודד פורר: אני מציע לנציגי הפיקוח ונציגי הבנקים להוציא את הצעת החוק מאתר הכנסת וללמוד אותה.

עודד פורר: ברגע שיהיה לנו פטור אנחנו נתחיל לדון.

עודד פורר: תודה רבה, הישיבה נעולה.