ועדת הכספים, כנסת 23, פרוטוקול מספר 10, 2020-03-30 11:15

עודד פורר: אני רוצה לעבור לממונה על שוק ההון, הביטוח והחיסכון.

עודד פורר: משה ברקת נמצא איתנו על הקו?

עודד פורר: אנחנו פותחים את הנושא השני על סדר היום: פעילות רשות שוק ההון והביטוח בתגובה להשלכות הקורונה.

עודד פורר: משה ברקת, אנחנו נפתח בהצגה שלך.

עודד פורר: אני מבקש ממך, תנסה לעשות אותה כמה שיותר תמציתית, ואז נפתח את זה לשאלות של חברי הכנסת והאורחים מבחוץ.

עודד פורר: בבקשה.

משה ברקת: תודה רבה.

משה ברקת: יש לפניכם את המצגת ואני אעבוד עם המצגת.

משה ברקת: השקף הראשון נועד לתת לכם דאטה על היקף הפעילות שלנו.

עודד פורר: אין טעם לעבור על המצגת.

עודד פורר: שלחת את המצגת רק עכשיו.

עודד פורר: נהוג לשלוח לוועדה מצגת יום לפני.

עודד פורר: אני מציע שפשוט תיקח לך עשר דקות להעביר את כל הדברים.

עודד פורר: אם אתה רוצה לעבור לפי השקפים שיש מולך זה בסדר.

עודד פורר: אין טעם לשלוח מצגת דקה אחרי שהתחיל הדיון.

עודד פורר: תציג את הדברים בלי מצגת.

משה ברקת: אני מציג דברים בצורה מסודרת.

משה ברקת: המצגת שלי מסודרת.

משה ברקת: אתה לא חייב לעבור.

משה ברקת: אנחה אתכם בצורה יותר מסודרת עם המצגת, שמציגה בצורה מסודרת מאוד.

משה ברקת: עבדנו עליה קשה כדי שתראו את כל הצעדים, את כל הזוויות שאנחנו רואים.

משה ברקת: אני חושב שזו הדרך הטובה ביותר.

עודד פורר: הדרך הטובה ביותר היא שמעבירים את זה לוועדה לפני הדיון, לא אחרי שמתחיל הדיון, כך נהוג.

משה ברקת: העברנו עותק מעודכן.

משה ברקת: אני חושב שזה לא הנושא כרגע.

משה ברקת: אני רוצה לתת לכם את ההצגה הכי מלאה, שתבינו את כל ההיבטים.

משה ברקת: קודם כול לגבי השוק המפוקח.

משה ברקת: יש לנו היקף נכסים מנוהלים – כ-1.6 טריליון ש"ח, סדר גודל של פחות 10% ממה שהיינו בתחילת המשבר הזה.

משה ברקת: פרמיות והפקדות של 145 מיליארד ש"ח בכל שנה.

משה ברקת: יש לנו כ-23 חברות ביטוח מפוקחות, 73 חברות מנהלות, כ-13,000 סוכנים ויועצים.

משה ברקת: יש יותר מ-200 נותני שירותי אשראי מורחב, מהם כ-30 גדולים.

משה ברקת: אלה גופים ללא פיקוח יציבותי כפי שקיים בבנקים וחברות הביטוח.

משה ברקת: בנוסף יש יותר מ-2,000 נותני שירותים פיננסיים מוסדרים נוספים, רובם הם בהמשך עיסוק ולא גופים מורשים בפיקוח שלנו.

משה ברקת: קודם כול לגבי היערכות הרשות להמשך הפעילות שלה בתקופת החירום.

משה ברקת: יש לנו גופים מפוקחים שמוחרגים בתקנות שעת חירום, זה חברות ביטוח, חברות מנהלות, נותני שירותים פיננסיים שסדר האשראי שלהם מעל 200 מיליון: זה בעלי רישיון, סוכנים, משווקים ויועצים שהכנסנו אותם עכשיו לתקש"ר.

משה ברקת: מה שאנחנו עשינו, קודם כול הכנו תוכנית פעולה לתקופת החירום, ממנה נגזר כוח האדם החיוני שלנו.

משה ברקת: הכנו את עובדי הרשות.

משה ברקת: הרשות למעשה ערוכה כולה לעבוד מרחוק.

משה ברקת: כמובן יש צורך בקישור עם מערכות התשתית שלנו ועם מערכות האוצר, אז כמובן צריך קישור ושיתוף פעולה עם מערכות האוצר.

משה ברקת: יש לנו גם את המסלקה שעליה אנחנו מפקחים, שהיא אחראית לכל המידע הפנסיוני, ומערכות שהן חשובות וקריטיות לתפעול הביטוח, כמו הר הביטוח.

משה ברקת: בנוסף הקמנו מוקד שכרגע ערוך למצב חירום, לפניות ציבור.

משה ברקת: המוקד הזה עובד.

משה ברקת: אנחנו לא מקבלים שטף של פניות ציבור כרגע.

משה ברקת: אנחנו כמובן מזמינים את הציבור לבוא, לשאול על כל בעיה שהוא נתקל בה.

משה ברקת: יש לנו מוקד.

משה ברקת: גם המוקד עובד מרחוק.

משה ברקת: תגברנו אותו גם מבחינת שעות הפעילות, גם מבחינת המשאבים שלו ואנחנו ערוכים לתת שירות לציבור.

משה ברקת: בנוסף הקמנו צוותי פעולה ייעודיים המורכבים מכל חטיבות הרשות.

משה ברקת: אנחנו גם מפקחים ומנטרים מידע באופן שוטף מן הגופים המוסדיים, עולים על בעיות שקיימות – אם זה בתפעול, אם זה בנושאים של השקעות ונושאים של ביטוח – ואנחנו מנסים לפתור אותן במקום.

משה ברקת: עשינו שורה של התאמות רגולטוריות, תיכף אסקור.

משה ברקת: הוצאנו הוראות ותוכניות לשעת חירום, חלקן כמובן מתהוות.

משה ברקת: עשינו את הסבב הראשון, יש לנו עוד סבב נוסף וגם תוכניות נוספות שנמצאות אצלנו במגרה ואנחנו פועלים כדי להפעיל אותן על פי ההתפתחויות בשטח.

משה ברקת: בנוסף פרסמנו שאלות ותשובות ומנגישים מידע חיוני לציבור.

משה ברקת: אחד הדברים החשובים שאנחנו מקפידים גם אצל החברות הוא הקשר עם הציבור, שהציבור יהיה רגוע, שיקבל את התשובות שלו.

משה ברקת: זה אחת המטרות החשובות שלנו.

משה ברקת: מבחינת הגופים המוסדיים והגופים המפוקחים האחרים, קודם כול הנחינו אותם להפעיל את התוכניות שלהם להמשכיות עסקית ורציפות בחירום.

משה ברקת: לא פעם ראשונה שהם מתורגלים בזה.

משה ברקת: שבועיים לפני המשבר עשינו תרגול אחרון מקיף מאוד והגופים יודעים לעבוד.

משה ברקת: רובם עובדים מרחוק.

משה ברקת: סדר גודל של 80% יכולים לעבוד מרחוק במצב הקריטי ביותר.

משה ברקת: כרגע החרגנו אותם והם יכולים לעבוד בתפוקה של 60%, שזה תפוקה שבה עובדים כמעט באופן מלא.

משה ברקת: הקפדנו על רציפות תפקודית מלאה של כל תהליכי הליבה, כלומר תשלום קצבאות, משיכות כספים ופדיונות כספים, העברות כספים בין מסלולים, יישוב תביעות.

משה ברקת: אנחנו לא מוותרים לגופים היום בכל הנושא של יישוב תביעות וגם פניות ציבור וקשר עם הלקוחות.

משה ברקת: בקשר עם הלקוחות אנחנו קודם כול דואגים לצמצום סיכון הידבקות ללקוחות ולעובדים, עושים את כל הצעדים שנדרשים לצורך הזה.

משה ברקת: צמצמנו קבלת קהל ושירותי קבלת קהל ניתנים היום רק בתיאום מראש ועם אמצעי הגנה וחיטוי.

משה ברקת: יחד עם זה גם שימרנו את היכולת לתת מענה טלפוני אנושי, בדגש על אוכלוסיות שיש להן קשיים בדיגיטל, לכן אנחנו נותנים מענה ודואגים למענה גם לאנשים האלה.

משה ברקת: הרחבנו בצורה משמעותית מאוד את מתן השירותים בערוצים הדיגיטליים.

משה ברקת: תיכף אדבר גם על שירותים נוספים שאנחנו הפעלנו מרחוק, און-ליין, ואנחנו מרחיבים את השירותים האלה אצל הגופים המוסדיים.

משה ברקת: לגבי ניהול סיכונים – אנחנו שמים דגש רב על סיכוני סייבר ואבטחת מידע, בנוסף לכל הסיכונים שנובעים מהשקעות.

משה ברקת: לא אפנה אתכם לשקפים אבל יש לכם שקף של רמזור אדום, צהוב וירוק.

משה ברקת: בסך הכול אין לנו שום אדום, כלומר גופים שלא מתפקדים או פונקציות שלא מתפקדות.

משה ברקת: אין לנו גופים או פונקציות שלא מתפקדים.

משה ברקת: יש לנו תפקוד חלקי ב-13% מן הגופים לגבי נושא של שמירה על קשר עמיתים ומבוטחים, ועוד 4% תפקוד חלקי במוקד פניות ציבור.

משה ברקת: מעבר לזה הכול עובד במאה אחוז, גם בתפקוד של קשר עם עמיתים או מוקד פניות ציבור.

משה ברקת: זה כתוצאה מאנשים חולים, שמחלקות מסוימות הושבתו, אבל אנחנו מחזירים אותם לפעולה, הם נותנים פתרונות מרחוק וכן הלאה.

משה ברקת: אחד הדברים החשובים שאנחנו מקפידים עליו הוא המענה השוטף לציבור, והם יכולים לעשות את זה היום גם מרחוק.

משה ברקת: אותו דבר סוכנויות: סוכנים יודעים לפעול מרחוק ככל שניתן, בוודאי סוכנויות גדולות, וסוכנים קטנים – בתי סוכן של פחות מעשרה אנשים – כיום יכולים לפעול.

משה ברקת: אם יוחרף הסגר אז אנחנו החלטנו להכניס אותם אל תוך תקנות שעת חירום.

משה ברקת: חשוב מאוד שגם הסוכנים ימשיכו לתפקד כדי שיהיה מענה לציבור בתביעות, בחידושי ביטוחים וכך הלאה.

משה ברקת: אעבור להתאמות רגולטוריות שעשינו ואנסה להיות תמציתי.

משה ברקת: קודם כול, יציבות תחילה.

משה ברקת: עוד טרם המשבר – ואני מפנה אתכם לשקף מס' 8 לגבי עדכון משטר כושר הפירעון הכלכלי, ממוצע סולבנסי 2.

עודד פורר: כל הנושא של הסולבנסי – זה דיווח שאתה חייב בו.

מיקי לוי: אני לא מבין.

מיקי לוי: מה עלה עכשיו?

מיקי לוי: אני מבקש להגיב על זה.

מיקי לוי: אני חבר ותיק פה.

מיקי לוי: להכניס סולבנסי?

עודד פורר: זה בדיוק מה שאני אומר.

עודד פורר: כל הנושא של הסולבנסי הוא לא עניין הדיון.

עודד פורר: זה נושא בפני עצמו.

מיקי לוי: אני בכל זאת מבקש להגיד כמה מילים, אדוני.

מיקי לוי: הייתי שותף לסולבנסי, אדוני האחראי על רשות שוק ההון.

מיקי לוי: מ-2010 הסולבנסי מתגלגל במסדרונות הממשלה והכנסת, וב-2013 כסגן שר האוצר הייתי מודע וחשוף לזה עוד יותר.

מיקי לוי: ניהלנו דיונים שנמשכו ימים, שעות רבות במשך שנים רבות, מ-2013, שהייתי שותף להם, ובסופו של דבר התקבלה החלטה כדי שחברות הביטוח יעמידו הון.

מיקי לוי: בכך מנענו מהן שהן יוכלו למשוך דיווידנד עד שהן לא יעמידו הון שיהיה ערובה לתשלום לכל מיני קטסטרופות, כדי להבטיח את פיצוים של אזרחים.

מיקי לוי: בחסות הקורונה, אדוני, אתה לא יכול להביא את הסולבנסי פתאום ככה יש מאין אחרי שאני דן בו, אני אישית, שבע שנים, והמדינה דנה בו עשר שנים, והוועדה הזו דנה בו עשר שנים.

מיקי לוי: פתאום באמצע הקורונה – אני לא מבין, אתה רוצה להקטין את ההון שצריכות להעמיד חברות הביטוח ולסכן את האזרחים?

מיקי לוי: אני מגיש הסתייגות, אני לא מוכן שזה יידון כאן.

שגית אפיק: זה עוד לא הגיע, הוא לא הביא את זה.

קרן ברק: צריך להגדיל את הסולבנסי, לא להקטין.

עודד פורר: משה, רק רגע, תיכף אתן לך להתייחס.

עודד פורר: ראשית, הדיון הוא לא על סולבנסי.

עודד פורר: הנושא של סולבנסי דורש דיון נפרד.

עודד פורר: לא נאפשר עכשיו דיון על סולבנסי.

עודד פורר: זה בוודאי לא מגיע בתוך איזשהו דיון שבו אנחנו מנסים למצוא פתרונות מהירים מאוד למצוקות.

משה ברקת: קודם כול, מי שהתבטא עכשיו, חבר הכנסת מיקי לוי, אומר דברים שגויים ולא נכונים.

מיקי לוי: אבל הסולבנסי נסגר פה, עבר מן העולם.

מיקי לוי: לפתוח אותו עכשיו?

מיקי לוי: זה לא מקובל עליי.

שגית אפיק: הוא יכול גם לעדכן אותו.

משה ברקת: עם כל הכבוד, לא מדובר פה על שינוי המשטר לגבי חלוקת דיווידנד, לא מדובר פה על הקטנת הון וכולי.

משה ברקת: להגיד דברים כאלה שהם לא נכונים ועוד לפני שקוראים את החומרים, זה לא במקום.

משה ברקת: מהיום הראשון שנכנסתי אמרתי לגבי הסולבנסי: יש פה משטר ישראלי, איזו המצאה ישראלית.

משה ברקת: מה שמקובל זה לעשות את המשטרים שפועלים באירופה, כמו בזל, כך צריך לעשות גם בישראל לגבי משטר סולבנסי 2.

משה ברקת: יש גוף בשם YOPA שבכל אירופה מכין את הסולבנסי.

משה ברקת: הוא זה שקובע את המשטר.

משה ברקת: לא כל מיני המצאות ישראליות.

משה ברקת: אנחנו כתוצאה מכל מיני התאמות ישראליות בעצם מציגים מצב של יציבות שהוא לא נכון, שפוגע בנראוּת של מצב היציבות של החברות.

משה ברקת: כרגע אני מדבר רק על נושא ההשוואה.

משה ברקת: בנוסף, לא הטמענו את הנדבך המרכזי בסולבנסי כפי שמטמיעים בבזל, הנדבך השני של ניהול ההון.

משה ברקת: זה נדבך שמחויב לבוא.

משה ברקת: אי אפשר לאמץ סולבנסי בלי שמאמצים את הנדבך הזה.

משה ברקת: גם לא נצפתה בעבר סביבת ריבית כזאת.

משה ברקת: כל הדיונים שהיו, אף אחד לא צפה את סביבת הריבית הנמוכה שמעוותת בצורה משמעותית גם תוצאות של דוחות כספיים וגם את מצב הסולבנסי.

משה ברקת: כושר הפירעון בישראל נראה שונה לחלוטין מאשר נראה באירופה, וזה דבר שצריך להבהיר אותו.

משה ברקת: לא יכולים מבטחי המשנה להסתכל עלינו ולחשוב שבישראל יש חברות שהן במצב יציבות פחוּת ממה שהן באמת.

משה ברקת: אז צריך לקחת את הדברים האלה באחריות וגם בעת המשבר הזה אנחנו לא הולכים לשנות עבור המשבר.

משה ברקת: עשינו את זה חודשים ארוכים ורבים לפני המשבר, מהיום הראשון שאני נכנסתי להיות ממונה אני מדבר על הדבר הזה.

משה ברקת: אז זה לא קורונה.

משה ברקת: אני אומר לכם רק שהדברים האלה נמצאים בעיצומם, וטוב שכך, מכיוון שצריך להבהיר שהיציבות של חברות הביטוח היא איתנה ואנחנו צריכים גם להראות את זה, לא רק לומר את זה.

משה ברקת: זה לגבי הסולבנסי.

מיקי לוי: אני לא מוכן, עד שלא נגמור את הנושא הזה אני לא מסכים.

עודד פורר: זה לא הדיון.

עודד פורר: נגמר.

משה ברקת: אני ממשיך הלאה לדברים הבאים.

משה ברקת: אני עובר לשקף מס' 10: תמיכה וחיזוק שוק ההון והגנה על החוסכים.

משה ברקת: קודם כול, אנחנו הסרנו מספר חסמים כאשר אנחנו בוחנים את שוק ההון נכון להיום, קודם כול מתוך ראייה של טובת החוסכים והגנה על תיק ההשקעות שלהם.

משה ברקת: גם פה אנחנו חייבים לקבל תמונה של יציבות.

משה ברקת: אנשים צריכים לראות ולשקול בצורה מאוד שכלתנית ומיועצת ככל האפשר לגבי האפשרויות שלהם, מה ההשלכות של משיכת כספים, ויכולות להיות פה תקלות מס.

משה ברקת: לכן אנחנו צריכים להעמיד בפני הציבור גם את הידע.

משה ברקת: הם צריכים לפנות לסוכנים ויועצים ולשאול אותם לפני שהם עושים פעולות שאחר כך הם עשויים להצטער עליהן.

משה ברקת: בנוסף יש עיוותים או כשלים מסוימים בשוק ההון שאנחנו מתערבים בהם.

משה ברקת: למשל היה נושא של נזילות בשוק המט"ח, השוק הדולרי בעיקר, מחסור בדולרים שהיה כלל עולמי אבל השפיע כאן בפרט בגלל הפדיונות של קרנות הנאמנות.

משה ברקת: פעלנו ביחד עם בנק ישראל, ביקשנו ממנו להגדיל את הנזילות לשוק הזה, ובאמת בנק ישראל נענה ובפעולה טובה מאוד הרגענו את כל חששות הנזילות בשוק הדולרי.

משה ברקת: אלה לא היו כספים גדולים, 15 מיליארד דולר, שבשוק שלנו זה לא מספרים גדולים מדי.

משה ברקת: ברגע שזה נעשה בעצם אספקת הנזילות אפילו הייתה נמוכה יותר וזה הרגיע את השוק ופתר את הבעיה.

משה ברקת: דבר נוסף שנמצא בחשיבה שלנו הוא כל הנושא של האג"חים הקונצרניים.

משה ברקת: בנק ישראל התערב כמובן באג"ח הממשלתי אבל באג"חים הקונצרניים אני חושב שקודם כול צריך לדאוג שהשוק יסדיר את עצמו.

משה ברקת: היו פדיונות גדולים של קרנות הנאמנות, כפי שאמרתי, ויש איזשהו ארביטרז' רגולטורי מסוים בין קרנות הנאמנות לבין קופות הגמל בעניין של התניות חודק.

משה ברקת: שחררנו את זה למשך תקופה של שלושה חודשים.

משה ברקת: אנחנו כמובן דואגים לכך שתהיה אנליזה כלכלית מקיפה, פיקוח מלא של ועדות ההשקעות, אבל אפשר למעשה לקלוט את ההיצעים מקרנות הנאמנות של אגרות חוב מתקופה של לפני חודק, שלא כוללות את התניות חודק.

אורית פרקש הכהן: סליחה, מה זה התניות חודק?

אורית פרקש הכהן: אם אפשר לתת לנו הסבר, בבקשה.

משה ברקת: הייתה ועדה בעבר שכללה תנאים מסוימים לרכישת אגרות חוב, שבין היתר נוגעים להתניות פיננסיות, אמות מידה פיננסיות.

משה ברקת: השימוש של זה הוא לא תמיד אפקטיבי.

משה ברקת: עדיין כמובן יש אגרות חוב מלפני תקופת חודק, שלמרות שהן לא עומדות בהתניות האלה עדיין מדובר באגרות חוב של חברות טובות ויציבות.

משה ברקת: כאשר קרנות הנאמנות מוכרות את אגרות החוב האלה למרות שהתשואות שלהן טובות והיחס שבין תשואה וסיכון דורש בעצם לקנות את אגרות החוב האלה על פני אגרות חוב אחרות שממלאות את התניות חודק אבל פרופיל הסיכון והתשואה שלהן הוא נכון, עדיין המוסדיים לא יכולים לקנות את אגרות החוב האלה בגלל אותן התניות חודק שמהוות אלמנט שרירותי ברכישת אגרות החוב.

משה ברקת: אנחנו פטרנו מהדבר הזה למשך שלושה חודשים.

משה ברקת: פטרנו גם מאנליזת חודק, שהיא למעשה פורמט מאוד קבוע ולא גמיש והוא לא תמיד עונה לאנליזה כלכלית מקיפה.

משה ברקת: בעצם אפשרנו להם לעשות אנליזה כלכלית מקיפה.

משה ברקת: כמובן שוועדת ההשקעות תהיה שם ותאשר את הדברים.

משה ברקת: בצורה כזאת אפשר, על ידי המגבלה הזאת, לקלוט היצעים שבאים מקרנות הנאמנות.

משה ברקת: קרנות הנאמנות לא מחילות עליהם את כללי חודק.

משה ברקת: דבר נוסף, הגדלנו החזקה מותרת בסדרות אג"ח, שוב מגבלה שלא אפשרה הגדלה באגרות חוב שהמוסדיים ראו אותן כהזדמנות.

משה ברקת: איגדנו רכישה של קרנות סל.

משה ברקת: קרנות הסל בסופו של דבר מספקות עוד נזילות לשוק.

משה ברקת: עד כאן זה ללא מעורבות של בנק ישראל.

משה ברקת: אנחנו כן חושבים ומייצרים תוכניות נוספות למעורבות בשוק אגרות החוב, בשיתוף פעולה עם בנק ישראל.

משה ברקת: אני חושב שאפשר יהיה לתת עוד נזילות לשוק הזה ועוד תוכניות שיתמכו בשוק הזה.

משה ברקת: בכל זה כמובן אני מדבר רק על פתרון של בעיות נזילות.

משה ברקת: התוכניות שלנו לא באות לתמוך בבעיות סולבנטיות של חברות.

משה ברקת: חברות שיש להן קשיי חדלות פירעון זה סיפור אחר.

מיכאל ביטון: אתה צריך לדבר אלינו כמו לסטודנטים לכלכלה שנה ג', לא כאל מי שלומד דוקטורט במקרו כלכלה.

מיכאל ביטון: תסביר לנו מה אתה אומר.

מיכאל ביטון: סולבנטים – זה נשמע כמו סוקולנטים.

מיכאל ביטון: תדבר איתנו קצת, תהיה נחמד.

מיקי לוי: הוותיקים מבינים.

משה ברקת: סולבנטיות זה נושא של קשיי כושר פירעון.

עודד פורר: מיכאל ביטון, זה לא נושא הדיון.

עודד פורר: אני מתנצל.

מיכאל ביטון: שידברו עברית בוועדה שלך.

מיכאל ביטון: יש לי שאלה לממונה.

עודד פורר: הם ידברו עברית, אבל החזרת אותנו לנושא שהוא לא נושא הדיון ולכן אני רוצה שימשיך.

עודד פורר: אני רוצה שתוכלו לשאול שאלות.

משה ברקת: אני לא מתכוון לדבר על סולבנסי יותר.

משה ברקת: הוא דיבר על הסולבנטיות – קשיי כושר פירעון של חברות ציבוריות בישראל.

משה ברקת: חברות שנמצאות בקשיים פיננסיים כאלה יפתרו את הבעיות מול המשקיעים.

משה ברקת: אנחנו לא נגענו.

משה ברקת: פה אנחנו דורשים מן המוסדיים שינהלו את הפוזיציות שלהם מול אותן חברות בשכל, שיקפידו.

משה ברקת: אנחנו דורשים מוועדות ההשקעות לעשות כימותים יותר רחבים של - - -, שיסתכלו איפה שצריך הסדרים, שינהלו את הדברים בצורה זהירה, שמרנית, שיגיבו ושינהלו את החוב כפי שצריך.

משה ברקת: אנחנו דורשים מהם בעצם הסתכלות מלאה על החובות הבעייתיים שלהם.

משה ברקת: איפה שיש חובות שצריך להכניס אותם להשגחה מיוחדת והיכן שצריך לפעול, שהם יהיו עם יד על ההדק ויפעלו היכן שצריך בזמן.

משה ברקת: אני חושב שהיום התעשייה של הגופים המוסדיים היא בוגרת, מבינה את הכשלים שעברנו בעבר ויודעת לפעול בתחום הזה הרבה יותר טוב מאשר בעבר.

משה ברקת: זה לגבי התמיכה וחיזוק של שוק ההון שנדרש גם בימים האלה.

משה ברקת: אחר כך אני מדבר על נושא של הקלות והטבות לציבור בנושא חיסכון ופנסיה.

משה ברקת: כפי שאמרתי, אחד הדברים החשובים לציבור הוא נזילות.

משה ברקת: חוסכים שרוצים לפרוע את חסכונותיהם מנסים למשוך כספי חיסכון מכיוון שהם נמצאים במצוקת מזומנים.

משה ברקת: זה עלול לגרום לתקלות מס קשות, מיסוי בגובה 35% או 45%.

משה ברקת: העדפנו להגדיל את זמינות האשראי לאותם חוסכים.

משה ברקת: כמובן מי שרוצה למשוך את החיסכון שלו וזה כדאי לו אז אחרי שהוא עשה חשיבה ובדק את הדברים והוא עושה את זה בשכל אז כמובן - - -

עודד פורר: מיקי לוי, תרשום את ההערות שלך.

עודד פורר: אי אפשר שרק אתה תתייחס באמצע.

עודד פורר: תן לו לסיים.

מיקי לוי: רשום.

מיקי לוי: זה כסף של האזרחים, אז אתה לא יכול לפטור אותם מהריבית הזאת?

עודד פורר: תקבל רשות דיבור בהמשך.

משה ברקת: אנחנו פרסנו את החוב לציבור משבע שנים ל-15 שנים וגם מי שיש לו מקור הכנסה קבוע, אם זה קצבה וכולי, אפשר לקבל גם גמישות במתן הלוואות.

משה ברקת: שוב, צריך לזכור שהמטרה שלנו היא לא לגרום לכך שאנשים ימשכו את הכסף בלי מודעות וייגרם להם נזק כספי בל יתואר, בגובה 35% או 45% מס וגם יְקַבעו הפסדים לתקופה מסוימת שהשוק בירידות שערים.

משה ברקת: אז צריך לעשות את הדברים, כל אחד יעשה את החשבון שלו.

משה ברקת: כפי שאמרנו, אנחנו מפנים את הציבור לייעוץ, אבל צריך להימנע מפעולות חפוזות שעשוי להיות נזק בסופן.

משה ברקת: אנחנו גם עושים כמה צעדים כדי להאריך את הכיסויים הביטוחיים.

משה ברקת: קודם כול עובדים בחל"ת, עובדים שהופסקה ההעסקה שלהם, אנחנו מאפשרים להם הארכת הכיסויים מחמישה חודשים, כפי שנמצא היום בתקנות, עד שנה, שהם יוכלו למעשה להיות מכוסים לאובדן כושר עבודה וביטוח חיים.

משה ברקת: אמשיך.

משה ברקת: אפשר לשאול אותי אחר כך שאלות לגבי הכול.

משה ברקת: הקלנו גם עם העצמאים, גם לגבי הנושא של בחינה שהם עושים, טיפול בהפקדות, וגם רק כדי להתארגן אפשרנו בעצם לא להטיל עליהם – לא שינינו שום דבר מבחינת העמידה שלהם בחוק, הם צריכים לעמוד בחוק, אבל אם עצמאים ייתקלו בקושי בנושא של הפקדות והתארגנות בתקופה הזאת אז אנחנו בוחנים אולי לא להטיל עליהם ריבית פיגורים לתקופה של שבועיים.

משה ברקת: עדיין זה נמצא בבחינה.

משה ברקת: זה בכל מקרה דבר שאנחנו מדברים עליו עם משרד האוצר.

מיקי לוי: אדוני היושב-ראש, מה זה שבועיים ריבית פיגורים?

מיקי לוי: נו, באמת, זה בדיחה.

עודד פורר: מיקי, יהיה לך זמן לדבר.

מיקי לוי: לאנשים האלה אין כסף כדי ללכת לסופרמרקט, מיליון אזרחים בלי עבודה.

מיקי לוי: שוקלים שבועיים לא להטיל עליהם ריבית פיגורים.

מיקי לוי: נו, באמת.

משה ברקת: מדובר רק על הנושא של ההפקדות לטווח ארוך, לא מדובר על משיכת כספים בעניין הזה.

משה ברקת: מדובר רק על הפקדות של מעסיקים – זה לא קשור לגופים המוסדיים אלא רק לשם הגברה.

משה ברקת: דברים נוספים: אפשרנו הקפאת ביטוחים, להשבית פוליסות ביטוח למשך תקופה שיבחר המבוטח, והוא כמובן ייהנה מהחזר כספי של הקפאת הביטוח הזה.

משה ברקת: אפשרנו גם חידוש ביטוחים אוטומטיים ללא גבייה.

משה ברקת: זאת אומרת היום יש אפשרות כזאת עד 21 יום.

משה ברקת: אנחנו הפעלנו את האפשרות הזאת, הנחינו את החברות והם יכולים לעלות מעל 21 יום.

עודד פורר: תעדכן אותנו גם איך פרסמת את הדברים האלה.

עודד פורר: מי יודע על ההקלות האלה פרט לחברי ועדת הכספים?

משה ברקת: כל זה נמצא באתר שלנו ועשינו הפצה במקומות שונים.

משה ברקת: דאגנו גם להפיץ את זה בתקשורת.

משה ברקת: אבל באתרים שלנו, גם באתרים של משרד האוצר, אפשר להגיע ולראות את המכלול המלא של ההוראות שלנו.

קרן ברק: לחברות הביטוח יש סמסים.

קרן ברק: שישלח את זה לחברות הביטוח, שזה יהיה להן.

משה ברקת: זה לגבי הנושא של ביטוחים.

משה ברקת: אני ממשיך.

משה ברקת: גם חידוש ביטוחים אוטומטי.

משה ברקת: שימו לב שזה נעשה ללא גבייה.

משה ברקת: בואו נניח שחוּדש לך הביטוח, עבר חוֹדש וחברת הביטוח לא יצרה אתך קשר.

משה ברקת: אז קודם כול אתה מכוסה.

משה ברקת: אם אחר כך לא תרצה להמשיך את הביטוח יש לך אפשרות לא להמשיך את הביטוח.

משה ברקת: בתקופה הזאת למעשה חברת הביטוח תקלוט אותה על חשבונה, היא לא גובה ממך.

משה ברקת: כמובן שהכוונה היא לא לתת ביטוחים חינם - - - אבל כאשר אין קשר עם מבוטח המבוטח יכול להרגיש רגוע, יהיה לו כיסוי ביטוחי גם ללא גביית פרמיה.

משה ברקת: אני מדגיש שזה לגבי ביטוחים מסוימים כרגע.

משה ברקת: זה לא לגבי ביטוח חובה.

משה ברקת: בביטוח חובה חייבים לשלם, חייבים לתת פרמיה.

משה ברקת: מי שעושה דרך ה-פּוּל אז כנראה שיכול להיות פתרון דומה, יש קשר ואז אפשר אולי לעשות חידוש אוטומטי דרך ה-פול, אבל כל מי שעושה דרך חברת הביטוח, אין לנו אפשרות כזאת.

משה ברקת: זה מגבלה חוקית, זה לא כפוף לחברות עצמן.

משה ברקת: לגבי ביטוח חובה צריך לשלם את הפרמיה כדי שהביטוח יתחדש.

משה ברקת: זה דבר שהציבור צריך לשים אליו לב.

משה ברקת: הקלנו גם בהגשת תביעות סיעוד ואובדן כושר עבודה.

משה ברקת: עמדנו על העניין של טיפול בתביעות וגם אם רופא לא יכול להגיע לראות את המבוטח לא הסכמנו שהדברים האלה יידחו.

משה ברקת: כאשר יש תביעות סיעוד או תביעות אובדן כושר עבודה, לא הסכמנו לחכות בזמן הזה שרופאים יכול להיות שלא יכולים להיות עם המבוטח ולבדוק אותו כפי שצריך.

משה ברקת: היכן שאפשר אנחנו עושים בדיקה על בסיס מסמכים כדי לא לדחות תביעות סיעוד ואובדן כושר עבודה, כדי להמשיך ולטפל בהן, אז עושים את כל המאמצים.

משה ברקת: גם רופאים – צריך לומר מילה טובה – מתגייסים ובאים ועושים את הבדיקות, לפעמים תוך סיכון אישי.

משה ברקת: אנחנו רואים את העסק הזה עובד ותביעות לא נדחות.

משה ברקת: למעשה אנחנו פועלים פה בשגרה.

משה ברקת: אני מקווה מאוד שגם אם יוחרף הסגר עדיין נוכל לתת את השירות הזה למבוטחים שצריכים את הכסף לתביעות סיעוד ואובדן כושר עבודה.

משה ברקת: דברים נוספים: גם לעובדים הזרים אנחנו דאגנו והבטחנו נגישות של ביטוח רפואי ללא צורך בביצוע חיתום רפואי.

משה ברקת: עובדים זרים שפוטרו, הכיסוי שלהם מחזיק 90 ימים.

משה ברקת: אנחנו אפשרנו להאריך את זה ללא צורך בביצוע חיתום רפואי.

משה ברקת: דברים נוספים זה הנגשת שירותים און-ליין, למשל כתב שירות באון-ליין.

משה ברקת: בעבר אי אפשר היה לשווק בסטנד-אלואן, אז אנחנו מאפשרים כתב שירות באון-ליין וב- - -.

משה ברקת: לגבי אשפוז ביתי – משרד הבריאות לא רוצה שיהיה קיפוח של המערכת הציבורית.

קריאה: אם אני מעביר לך בוואטסאפ - - -?

משה ברקת: אנחנו לגמרי בנושא הזה.

משה ברקת: אנחנו קודם כול נדאג שהמערכת הציבורית תקבל את כל מה שצריך.

משה ברקת: לכן כרגע אנחנו משהים את הדבר הזה.

משה ברקת: אם נמצא דרך שזה יהיה בנוסף אז זה יהיה בנוסף, אבל כמובן קודם כול שהמערכת הציבורית תפעל כפי שצריך.

משה ברקת: אנחנו פה הולכים עם משרד הבריאות כדי שיהיה מענה מלא דרך המערכת הציבורית.

משה ברקת: לגבי הקלות מסוימות שאנחנו עשינו גם בעולמות הסוכנים והיועצים – אפשרנו קיום שיחת ייעוץ טלפונית חלף חובת פנים אל פנים.

משה ברקת: אנחנו מאריכים את הזמן לקיום שיחות שירות משבעה ימים ל-21 ימים.

משה ברקת: הקלנו על הדירקטוריון, למשל על ידי פגישות מרחוק.

משה ברקת: אלה דברים שיש בהם היגיון.

משה ברקת: מן הצד השני, כן הקפדנו, כפי שאנחנו מקפידים עם ועדת השקעות עכשיו יותר על נושא של חובות בעייתיים וחברות בקשיים, גם לגבי הדירקטוריון.

משה ברקת: כל הנושאים שקשורים במשבר ותפקוד ופעולה ומענה מול הלקוחות – שם אנחנו מקפידים יותר, אבל בנושאים פרוצדורליים שוטפים שלמעשה נוגעים לדיווח אלינו וכן הלאה אנחנו קצת מרגיעים בתקופה הזאת.

משה ברקת: כאשר נחזור לתקופה נורמלית אנחנו כמובן נעשה קטץ'-אפ לכל הדברים האלה.

משה ברקת: זה לא שאנחנו מחריגים איזו דרישה רגולטורית מהותית, אבל אנחנו נותנים ריווח בזמנים ביחס לפעולות שוטפות כדי לתת דגש על הפעולות הנדרשות עכשיו במשבר.

משה ברקת: לגבי נותני אשראי בהיקף משמעותי – הגדרנו אותם חיוניים בתקש"ח ויש לנו גם רעיונות בהמשך לעודד מתן אשראי לעסקים קטנים ובינוניים, אם באמצעות מוסדיים ואם באמצעות אותם גופים נותני אשראי.

משה ברקת: אפשרנו גם נגישות לשירותי פינטק כאשר פרסמנו הסדרה שעוסקת בחובת זיהוי פנים מול פנים באופן דיגיטלי.

משה ברקת: זה התאפשר בשיתוף של רשות איסור הלבנת הון.

משה ברקת: זה תמצות של הצעדים שעשינו עד עכשיו.

משה ברקת: אשמח מאוד לכל שאלה שתבוא.

עודד פורר: אני מזכיר לחברי הכנסת וגם לך, משה ברקת, הנוהל הוא: אנחנו שומעים ארבע שאלות מארבעה דוברים ואז אתה עונה עליהן במרוכז.

עודד פורר: כך נעשה כמה סבבים.

עודד פורר: זה יהיה כל פעם: חבר כנסת, אורח מבחוץ.

עודד פורר: גם פה אדלג בין החדרים.

עודד פורר: ראשון הדוברים הוא חבר הכנסת מיקי לוי ואחריו גיא רוטקופף מאיגוד חברות הביטוח.

מיקי לוי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

מיקי לוי: אדוני הממונה על שוק ההון, שלום לך, בוקר טוב.

מיקי לוי: אני חבר ותיק בוועדת הכספים ולקראת הישיבה הזאת בדקתי כל מיני נושאים.

מיקי לוי: אני חבר ותיק פה ושומר את כל הנושאים שלי בקובץ.

מיקי לוי: פתחתי את הקובץ הבוקר וראיתי שלפני כשלושה חודשים הוועדה הזו הביאה בפניך, שאדם שמגיע לגמלה – אסביר: צריך לטפל בדמי הניהול שלו.

מיקי לוי: זאת אומרת, אדם שמגיע לגמלה אינו יכול לנייד את הגמלה שלו בין הקופות.

מיקי לוי: הוא למעשה לקוח שבוי וקופות הניהול מנצלות את זה ונוגסות בדמי הניהול שלו.

מיקי לוי: למעשה אין לו אפשרות לעבור מקופה לקופה, אין לו שום מנוף.

מיקי לוי: זה נדון לפני שבעה חודשים ואתה הבטחת לטפל בזה.

מיקי לוי: בינתיים האזרחים משלמים דמי ניהול מופקעים.

מיקי לוי: אני מבקש לדעת מה אתה עשית, כי לאזרחים אין שליטה.

מיקי לוי: השאלה השנייה, בימים טרופים אלה שהפרוטה אינה מצויה בכיסו של האזרח, חלקם פוטרו, חלקם יצאו לחל"ת, אני מבקש לתת אפשרות לאזרח למשוך חלק מכספו מקרן ההשתלמות למרות שהקרן לא הגיעה לפרקה.

מיקי לוי: אני רוצה להסביר למי שצופה בנו ולכם חבריי, זה כסף של האזרח, לא של אף אחד אחר.

מיקי לוי: זה לא יעלה למדינה אגורה שחוקה.

מיקי לוי: אני מדבר על משיכה של עד 60% או 50% מכספי הקרן.

מיקי לוי: לא מעניין את האזרח שכרגע יש ירידה בבורסה.

מיקי לוי: אני מבקש ממך לפטור אותו מקנס המשיכה של קרן ההשתלמות.

מיקי לוי: תחליט: עד 30%, עד 40%, עד 60%.

מיקי לוי: זה כסף של האזרחים.

מיקי לוי: תפטרו אותם מן הקנסות האלה.

מיקי לוי: זה לא יעלה למדינה אגורה שחוקה.

מיקי לוי: ושאלה אחרונה, אדוני היושב-ראש, בנק ישראל הודיע שירכוש אג"ח בסכום של עד 50 מיליארד שקלים, ובנוסף הוא הודיע שהוא שוקל למשוך גם אג"ח קונצרני, הוא שוקל את זה באופן חיובי.

מיקי לוי: אני מבין שאתה מתנגד.

מיקי לוי: אם תגיד שאתה לא מתנגד – באתי על סיפוקי, אבל אם אתה מתנגד – אשמח לשמוע ממך הסברים.

מיקי לוי: בהזדמנות זו אני רוצה להודות לך ולאנשי רשות שוק ההון, כל הצוותים המקצועיים, על מה שאתם עושים.

מיקי לוי: תודה רבה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: גיא רוטקופף ויתר על זכות הדיבור שלו.

עודד פורר: חבר הכנסת מיכאל ביטון, בבקשה, ואחריו ליאור רוזנפלד מלשכת סוכני הביטוח.

מיכאל ביטון: אני רוצה לשאול את הממונה על שוק ההון האם אנחנו לא עושים פה טעות של פגיעה באינטרס האישי בטווח הארוך מול פתרונות בטווח הקצר?

מיכאל ביטון: אנחנו מקלים על חוסכים שחסכו את הפנסיה שלהם ואת הקרנות שלהם, או גם עצמאים שיש להם קרנות, ואומרים להם: נקל עליכם לפדות את הכספים עכשיו כדי שיהיה לכם תזרים, אבל אנחנו נפגוש את האנשים האלה בעתיד במשבר כלכלי.

מיכאל ביטון: האם אין לכם סייגים כלשהם?

מיכאל ביטון: למשל שלא ניתן לפדות את קרן הפנסיה אבל כן, כפי שאומר חברי מיקי לוי, ניתן לפדות קרן השתלמות ללא קנס של מיסוי גבוה בטרם הגיעה למועד הפירעון החוקי שלה.

מיכאל ביטון: האם בכלל אתם נותנים את הדעת איך לא לפגוע באינטרס של האזרח בטווח הארוך על חשבון הטווח הקצר?

מיכאל ביטון: בטח שהממשלה תרצה שהאנשים יוציאו חסכונות עכשיו ולא תהיה להם בעיה תזרימית, אבל אנחנו נפגוש פגיעה עתידית באזרחים ובעצמאים הקטנים.

מיקי לוי: זה לא פנסיה.

מיקי לוי: אין שום בעיה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: ליאור רוזנפלד, נשיא לשכת סוכני הביטוח, בבקשה.

ליאור רוזנפלד: בוקר טוב חבר הכנסת פורר, בוקר טוב לחברי משה ברקת.

ליאור רוזנפלד: אני רוצה, חבר הכנסת פורר, קודם כול להודות לרשות שוק ההון שנענתה לפניות שלנו, לבקשות שלנו ובהחלט מתוך הבנה, וגם אצטרף לחבר הכנסת ביטון שאמר:

ליאור רוזנפלד: מי שעומד כרגע כחומה אל מול הרצון של הציבור לפדות ולשבור ולהוציא כספים מקרנות הפנסיה וקרנות ההשתלמות אלה סוכני הביטוח.

ליאור רוזנפלד: גם ברשות הבינו את זה ואני מודה.

ליאור רוזנפלד: אני גם מודה לד"ר בקרת שהכיר בסוכני הביטוח כמקצוע חיוני, שיוכלו לעבוד גם בעת חירום, כי אנחנו השכפ"ץ של הציבור, אנחנו הכתובת של הציבור.

ליאור רוזנפלד: תודה על זה.

ליאור רוזנפלד: אני רוצה לציין, מעבר לטיוטת ההוראות שהוציאה אתמול רשות השוק ההון, אנחנו עדיין נותרנו עם מספר בעיות.

ליאור רוזנפלד: מתייחסים פה רק לציבור השכירים.

ליאור רוזנפלד: אנחנו צריכים להתייחס לציבור העצמאים ולתת לעצמאים אופציה לא לשלם במשך שלושה–ארבעה חודשים את הפרמיות לביטוחי הפנסיה ולהשאיר את העצמאים בכיסוי מלא ללא תשלום של מספר חודשים לביטוחי הפנסיה, כדי שהם יוכלו להתנהל נכון.

ליאור רוזנפלד: אותו דבר בפוליסות הסיכונים, פוליסות החיים, הבריאות, הסיעוד – לאפשר לציבור להקפיא תשלומים למספר חודשים ולאחר מכן לדלג על אותם תשלומים ולקבל אותם ללא הצהרת בריאות.

ליאור רוזנפלד: כלומר לא להחשיב את התקופה הזאת שהם לא שילמו.

ליאור רוזנפלד: זה דבר חשוב מאוד.

ליאור רוזנפלד: לגבי השינויים שמתבקשים כרגע – אמר חבר הכנסת מיקי לוי, ובצדק: יש כרגע כמעט מיליון מובטלים.

ליאור רוזנפלד: עוד מעט נגיע למספר של מיליון מובטלים.

ליאור רוזנפלד: למובטלים האלה אנחנו מבצעים כרגע שינויים, לכאלה שיצאו לחל"ת, לכאלה שרוצים להקטין פרמיה, לכאלה שרוצים לבצע שינויים כאלה ואחרים בקרן הפנסיה שלהם או במוצרים הפנסיוניים האחרים.

ליאור רוזנפלד: אני לא יודע אם חברי הוועדה יודעים או מעודכנים: היום כדי לבצע שינוי כזה אנחנו צריכים להחתים את המבוטח על 12 טפסים שונים.

ליאור רוזנפלד: יש לנו חובת הנמקה, ובחובת ההנמקה אנחנו צריכים להחתים את המבוטחים על 12 טפסים שונים.

ליאור רוזנפלד: היום כשהמבוטחים לא יכולים להגיע למשרדי הסוכנים, כשהסוכנים לא יכולים להגיע אליהם בעקבות סכנת ההידבקות, אנחנו מצפים מרשות שוק ההון שתקל עלינו, סוכני הביטוח, תמזער את הטפסים האלה לטופס אחד בודד שנוכל לשלוח אותו במייל למבוטח, המבוטח יחתום, יסרוק ויחזיר לנו את אותו טופס ולא נסתובב עם ספרייה או עם בית דפוס שלם כדי לבצע את השינויים האלה, לפחות לתקופת הקורונה.

ליאור רוזנפלד: לגבי הביטוחים האלמנטריים – הזכיר ראש רשות שוק ההון שהם לא כוללים ביטוח חובה.

ליאור רוזנפלד: יש את הפקודה, את חוק הפלת"ד.

ליאור רוזנפלד: אולי חברי הכנסת יוכלו לתת פתרון על ידי הוראת שעה או על ידי חוק זמני, זה כבר נתון בידיכם, שגם ביטוחי החובה יוכלו להיות מחודשים באופן אוטומטי כמו ביטוחי הקסקו, המקיף והצד ג'.

ליאור רוזנפלד: דבר נוסף שד"ר ברקת לא התייחס אליו הוא הביטוחים העסקיים.

ליאור רוזנפלד: אין שום אמירה בטיוטות שיצאו אתמול לגבי חידוש אוטומטי של ביטוחי העסקים.

ליאור רוזנפלד: היום כשאלפי עסקים סגורים, נעולים – אלה עסקים שעבדו בשיטת הדלת המסתובבת: הכניסו מלאי ומכרו מלאי.

ליאור רוזנפלד: הם נותרו כרגע עם מלאי בתוך העסקים, מלאי שנעול שם ולא כל בעלי העסקים יכולים כרגע לחדש את הביטוח.

ליאור רוזנפלד: מה הדין לגבי בעלי העסקים בנושא הזה?

ליאור רוזנפלד: עד כאן.

ליאור רוזנפלד: אתן לד"ר ברקת לענות.

עודד פורר: חברת הכנסת אורית פרקש הכהן ואחרי כן ד"ר משה ברקת.

ליאור הורנצ'יק: אם אפשר להוסיף רק עוד הערה אחת.

עודד פורר: אנחנו עובדים לפי זכות דיבור.

עודד פורר: אי אפשר עכשיו.

עודד פורר: תודה.

אורית פרקש הכהן: משה ברקת, תודה רבה שאתה מפנה לנו את הזמן ומדבר על כל הדברים החשובים שעשית.

אורית פרקש הכהן: יש לי אליך שתי שאלות שפחות ראיתי התייחסות אליהן במצגת.

אורית פרקש הכהן: זה נוגע לכספי הפנסיה של המבוטחים.

אורית פרקש הכהן: אני חייבת לומר שאני תומכת בעמדה המקצועית שלך, שבעצם אנחנו לא רוצים לעודד אנשים להתרוקן מכספי הפנסיה שלהם בתקופה הזאת ולכן צריך מדיניות מאוזנת, שלא תעודד אנשים לרדת מנכסיהם, או מכסף שהם שומרים לתקופת הזִקנה שלהם.

אורית פרקש הכהן: אבל בכל זאת יש לי שאלה.

אורית פרקש הכהן: הרי קרנות הפנסיה שמושקעות כרגע בכל השווקים שקורסים או סובלים מטלטלה מאבדות מערכן, מאבדות את שווי התיקים שלהן, ובהתאם בעצם הציבור הרחב, בטח בקופות הצוברות או בהיבטים אחרים, יקבל בתמורה פנסיה הרבה יותר קטנה בגלל המשבר.

אורית פרקש הכהן: הייתי רוצה לשמוע את התפיסה שלך לגבי הכלים שיש לך כראש רשות שוק ההון בנושא הזה.

אורית פרקש הכהן: האם יש לך דרך למשל לקבוע כללים להקטין פגיעה בכספי פנסיה?

אורית פרקש הכהן: למשל עדכון כללי ההשקעה בהוראות שעה, לגעת בדמי הניהול.

אורית פרקש הכהן: איך אתה רואה את הנושא הזה?

אורית פרקש הכהן: לגבי זה לא שמעתי תשובה.

אורית פרקש הכהן: מה שאתה הצגת מתיישב עם כל התפיסה שאנחנו רואים מכל הנהגת משרד האוצר, ואתה בתוכם.

אורית פרקש הכהן: מקלים על ריביות, דוחים, עושים דברים מן הסוג הזה, אבל לא באמת נוגעים במהות של שמירת ערך הכסף.

אורית פרקש הכהן: ובאותה נקודה: האם שקלתם לתת כלי וולונטרי שלכם, מין מוקד שנותן ייעוץ לאנשים עם פנסיות שכרגע הגיע הזמן שלהם לפדות כספים, ולא רק פנסיות, או למשוך כספים?

אורית פרקש הכהן: מין מוקד שנותן מידע לאנשים בתחום כזה, שמה שמאפיין אותו הוא שהציבור לא מבין בו הרבה, מוקד שאומר מה קורה לכסף שלהם אם הם מושכים עכשיו, מה קורה לכסף שלהם אם מעדיפים כך או אחרת, מה הכלים, מה האופציות שאתם נתתם להם.

אורית פרקש הכהן: אני כמישהי שקצת יותר מבינה לא יודעת מה כל האופציות.

אורית פרקש הכהן: אני חושבת שדבר כזה, למרות העומס שהוא יטיל עליכם, יכול לעשות הרבה הרבה טוב בתקופה כזו של חוסר ודאות.

אורית פרקש הכהן: אלה שתי השאלות שלי.

אורית פרקש הכהן: תודה רבה.

אורית פרקש הכהן: סליחה, רק אשלים.

אורית פרקש הכהן: לגבי השאלה הראשונה, האם יש מקום להגן על כספי הרוכשים בכללי השקעות?

אורית פרקש הכהן: זה במיוחד בגלל שאפשר לזהות סוגים מסוימים של חברות שקורסות עכשיו.

אורית פרקש הכהן: אז אולי פה להגיד להם: תצאו קצת, תשנו את התמהיל.

אורית פרקש הכהן: אני יודעת שהסיטואציה מורכבת.

אורית פרקש הכהן: זו השאלה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: משה ברקת, בהתייחס לשאלה של חבר הכנסת מיקי לוי על קרנות ההשתלמות, האם נתתם את הדעת על האפשרות לקחת הלוואות מן הפנסיות, מן ההפרשות לפנסיה?

עודד פורר: אפשר להגיד שתוכל לקחת עד 20% ממה שהפרשת לפנסיה כהלוואה, שוב, כדי להזרים מהר כסף לשוק.

עודד פורר: בבקשה.

משה ברקת: אענה על כל שאלה.

משה ברקת: ראשית, לחבר הכנסת מיקי לוי.

משה ברקת: קודם כול, תודה על התמיכה שלך ברשות שוק ההון.

משה ברקת: לגבי הנושא של ניוד קופות בגמלאות – ראשית, זה נכון, הייתי בוועדת הכספים.

משה ברקת: הנושא של ניוד פנסיונרים הוא דבר שעלה לוועדת הכספים והוחלט להשהות אותו.

משה ברקת: הביאה את זה הממונה הקודמת.

משה ברקת: הוחלט לדחות את הדיון בנושא הזה.

משה ברקת: הפרידו אותו מנושא ניוד קופות גמל להשקעה.

משה ברקת: אנחנו החזרנו לוועדת הכספים את הנושא של ניוד קופות גמל להשקעה ואפילו החרפנו את האפשרות של הניוד לחוסכים שיש להם הלוואות.

משה ברקת: למעשה הגופים השתמשו במתן הלוואות כאיזשהו אמצעי שימור.

משה ברקת: אמרנו: לא מקובל עלינו.

משה ברקת: מי שיש לו הלוואה אפשר יהיה לנייד גם את הלוואה לגוף האחר.

משה ברקת: למעשה יש תקנות שמרחיבות את אפשרויות הניוד.

שגית אפיק: זכור לי שהייתה ישיבה אתך, שבאמת עדכנת ואמרת שבתוך חמישה ימים תביא את התקנות האלה, אבל למיטב ידיעתי הן לא הגיעו אלינו עד היום.

שגית אפיק: הישיבה הייתה לדעתי כבר לפני שלוש כנסות אבל לנו אין נוסח של תקנות על השולחן שעוסק בעניין הזה כרגע.

שגית אפיק: כי אמרת שזה מונח לפתחה של הוועדה, אז רק נדייק.

משה ברקת: שגית, את צודקת, אבל אני רוצה להוסיף עוד תוספת לדיוק הזה: הגשנו את זה ללא מכתב חדש של שר האוצר ולכן בעצם החזרתם לנו.

משה ברקת: ביקשתם מכתב חדש ואז זה נעצר אצל הייעוץ המשפטי במשרד האוצר.

משה ברקת: אני מקווה מאוד שבזמן המהיר ביותר נוכל להחזיר את זה ונעלה את זה לוועדת הכספים.

משה ברקת: התחייבתי – וכאשר אני מתחייב אני נוהג לעמוד בהתחייבויות שלי – לגבי נושא הניודים.

משה ברקת: לנו יש תוכנית שאנחנו עובדים גם מול השוק, תוכנית ניוד הרבה יותר רחבה ממה שיש היום, והיא יכולה לכלול ניוד פנסיונרים.

משה ברקת: אבל צריך להבין את הסיכון הרב שכרוך בניוד פנסיונרים.

משה ברקת: בקרן פנסיה יש איזשהו הרכב דמוגרפי מסוים, יש הרכב מסוים של אוכלוסיות חזקות וחלשות.

משה ברקת: זה כל הרעיון בביטוח הדדי, שזה בעצם קרן פנסיה.

משה ברקת: תארו לכם שנאפשר ניוד במצב כזה שבו למעשה כל הגורמים החזקים ייצאו מקרן הפנסיה ויישארו רק הגורמים החלשים.

משה ברקת: למעשה זכויות הפנסיה של אותם גורמים שנשארו יישחקו בצורה מאוד דרמטית, ואפילו יכולים ליצור גירעון בקרן הפנסיה.

משה ברקת: בוודאי שאנחנו לא רוצים את הדבר הזה.

משה ברקת: לגבי ניוד גמלאים אנחנו חושבים על פתרונות.

משה ברקת: כרגע ועדת הכספים אמרה לנו: תחכו עם הדבר הזה, תחזרו בחזרה עם רעיונות.

משה ברקת: אני אמרתי דבר מפורש מאוד, שאם נצליח לעשות את זה נוריד את תקרת דמי הניהול לפנסיונרים מ-0.5 ל-0.3 או מספר קרוב.

משה ברקת: אני מתכוון לעמוד במה שאמרתי ואנחנו נראה את זה בזמן הקרוב.

משה ברקת: לגבי משיכת כסף מקרן השתלמות למרות שלא הגיעה לפרקה, כלומר קרן השתלמות לא נזילה – קודם כול, קנס משיכה הוא לא קנס שאני מטיל אותו, זה רשות המסים, יש פה מיסוי.

משה ברקת: אני חושב שיש צדק מדוע ממסים.

משה ברקת: זה חיסכון לטווח בינוני או לטווח ארוך ואי אפשר תוך כדי המשבר להפוך סדרים שקיימים ולדאוג לנושא החיסכון הפנסיוני.

משה ברקת: קודם כול, דיבר פה גם חבר הכנסת מיכאל ביטון על הנושא של טווח ארוך מול טווח קצר.

משה ברקת: צריך לנהל גם את הטווח הקצר וגם את הטווח הארוך.

משה ברקת: קל מאוד לנהל רק לטווח קצר או רק לטווח ארוך.

משה ברקת: החוכמה הגדולה היא לאזן בין השניים.

משה ברקת: אנחנו רוצים לספק פתרונות לאנשים בטווח הקצר, אבל לא לשבור עקרונות של הטווח הארוך כאשר אחר כך אנשים יישארו מול שוקת שבורה.

משה ברקת: אנחנו מציעים פה בעצם דבר שימנע את המשיכות, בעיקר המשיכות המוטעות, וזה על ידי מתן הלוואות.

משה ברקת: אז אנחנו מרחיבים את אפשרות מתן ההלוואות, נותנים לאנשים אפשרות ליהנות מנזילות על חשבון פעילות הפנסיה שלהם.

ליאור הורנצ'יק: אבל הנקודה הזאת לא מדויקת.

עודד פורר: מי התפרץ לדיון?

עודד פורר: סליחה, בכל הכבוד, זה לא עובד כך.

עודד פורר: בפעם הבאה שאתה תתפרץ נצטרך להוריד אותך מן הדיון.

משה ברקת: אני רוצה להתייחס גם לנושא של עצמאים בהקשר הזה.

משה ברקת: אנחנו למעשה עובדים על תיקון תקנות, שבהן מאפשרים לעצמאים – על עצמאים כבר הוסכם, רק לא הותקנו התקנות, הוסכם שהם את חלק מכספי הפנסיה יכולים לקחת כדמי אבטלה.

משה ברקת: זה יכול לעזור להם בתקופה הזאת.

עודד פורר: תפסיקו להגיד את הפיקציה הזו.

עודד פורר: הפנסיה היא לא דמי אבטלה.

עודד פורר: אם רוצים לתת להם דמי אבטלה – יהיה פה אחר כך מנכ"ל הביטוח הלאומי – דמי אבטלה נותן הביטוח הלאומי, לא הפנסיה שמישהו הפריש.

עודד פורר: הפטנט הזה, כאילו הפנסיה הופכת להיות דמי אבטלה, שמעתי את הסיסמה הזאת כשאלי כהן ניסה לחוקק את זה פה בכנסת.

עודד פורר: התנגדנו לזה.

עודד פורר: גם כששמו את זה בחוק שמאפשר לגעת בכספי הפנסיה ורצו להכניס שם את הביטוי "חלף דמי אבטלה" – זה לא חלף דמי אבטלה, זה לא במקום זה, לא קשור.

עודד פורר: אם אתה מאפשר להם לקחת את כספי הפנסיה בתנאים מסוימים כאלה או אחרים זה לא דמי אבטלה.

משה ברקת: אוקיי, אז אני יורד מהטרמינולוגיה הזאת כי זה באמת לא התחום שלי.

משה ברקת: מה שחשוב לי, שעצמאים יכולים - - -

עודד פורר: אני לא מכיר את זה שהשכיר שיצא עכשיו לחל"ת ומקבל דמי אבטלה מביטוח לאומי זה יורד לו מכספי הפנסיה, אלא אם כן אתה מכיר מציאות כזאת.

עודד פורר: לא, זה יורד מכספי ביטוח לאומי.

עודד פורר: אז תפסיקו להגיד "דמי אבטלה".

משה ברקת: אוקיי, אני ארד מן הטרמינולוגיה של דמי אבטלה.

משה ברקת: הנקודה שחשובה מבחינתי היא שאותו עצמאי יוכל ליהנות מנזילות על חשבון קרן הפנסיה שלו.

משה ברקת: כמובן שוב יש לזכור שצריך לאזן בין ניהול לטווח הקצר ובין הטווח הארוך.

משה ברקת: אז עצמאי יכול למשוך גם מקרן הפנסיה שלו לצורך הקיום הזמני, אבל צריך לזכור, לא סתם החלנו חובות פנסיה.

משה ברקת: אנחנו רוצים בסופו של דבר שלציבור יהיה חיסכון לטווח ארוך.

משה ברקת: כך גם לגבי קרנות ההשתלמות.

משה ברקת: צריך לזכור שהאחוז של ההפרשות לפנסיה בישראל בסך הכול, אם אנחנו משווים אותו, כולל קרנות ההשתלמות, אנחנו במצב טוב ביחס לעולם, אבל אם אנחנו מורידים את ההפרשות של קרנות ההשתלמות מן המשוואה אז אנחנו כבר לא במצב איי-איי-איי.

משה ברקת: אם אנחנו מתעלמים מקרנות ההשתלמות אז בעצם יכול להיות שצריך לעשות איזשהו מהלך להגדלת ההפרשות לפנסיה.

משה ברקת: לכן גם צריך להפסיק להתייחס אל קרנות ההשתלמות כאיזשהו כלי השקעה לטווח קצר.

משה ברקת: קרנות ההשתלמות מהוות היום מרכיב משמעותי מאוד, ואנחנו רואים את זה, אנשים לא מושכים את קרנות ההשתלמות, יותר ויותר משאירים אותן עד לפרישה, ולפעמים עוד יותר.

משה ברקת: קרנות ההשתלמות הן גם כן מרכיב בחיסכון הבינוני ואפילו ארוך הטווח של האזרח ולכן צריך להיזהר מלפגוע בו גם בראייה כזאת.

משה ברקת: צריך לזכור שאחרי שש שנים קרנות ההשתלמות הן נזילות ושם אין קנסות מבחינת המשיכה ברמת הנזילות.

משה ברקת: כמובן קרנות ההשתלמות נותנות לאזרח עדיין את היכולת ליהנות מהטבות מס בהמשך ההשקעה דרך המסלול הזה.

משה ברקת: לגבי בנק ישראל והאג"ח הקונצרני – לגבי תרבות של בנק ישראל, בסופו של דבר זה כספי משלמי המסים כולם.

משה ברקת: אסור לנו להתערב במקום שאין כשל שוק.

משה ברקת: לכן אני לא מעוניין שבנק ישראל יתערב במקום שאין כשל שוק.

משה ברקת: צריך לראות היכן יש בעיה של נזילות, היכן יש מקום שאנחנו יכולים לעודד את השוק – שם צריכה להיות התערבות, וההתערבות צריכה להיות בשכל, מדודה.

משה ברקת: אנחנו עובדים על תוכנית.

משה ברקת: יש לנו מתווה שיכול לספק נזילות לעסקים בישראל, לחברות ציבוריות.

משה ברקת: בנק ישראל יוכל לעזור ולהתערב.

משה ברקת: דיברתי אתמול עם הנגיד על התוכנית הזאת.

משה ברקת: יש לו אמירה עקרונית, שהוא מוכן לבחון את הדברים.

משה ברקת: זו יכולה להיות תוכנית מוצלחת מאוד שתיתן נזילות לעסקים ותעזור לעולמות האג"ח הקונצרני, אבל ההתערבות צריכה להיות קודם כול של השוק.

משה ברקת: אנחנו צריכים לדאוג שהשוק יתפקד ויסדיר את עצמו, ולהתערב היכן שיש כשל שוק.

משה ברקת: סתם לזרוק כסף על שוק האג"ח הקונצרני – אני חושב שזה לא מדיניות בריאה ככלל.

משה ברקת: לגבי השאלות של חבר הכנסת מיכאל ביטון – התייחסתי לנושא הטווח הארוך והטווח הקצר.

משה ברקת: אנחנו לא רוצים לעודד משיכת כספים על חשבון הפנסיה ארוכת הטווח, יש לזה השלכות מס, יש לזה השלכות אחרות.

משה ברקת: צריך לזכור: היינו במשברים.

משה ברקת: אנחנו פרסמנו לציבור למעשה אפילו דוגמאות מספריות שמראות שמי שנכנס לשוק ערב המשבר של 2008, שהיה משבר קשה עם תשואה שלילית של שנת 2008, אם אני זוכר נכון: סדר גודל של מינוס 16% ויותר, ולמרות זאת אם הוא חסך עד היום אז הוא יכול היה להניב על כספו תשואה של כ-5% ומעלה לשנה, אפילו 5.9% במידה והוא היה מפקיד באופן רציף.

משה ברקת: אז משברים כאלה באים והולכים, ואם השוק בריא ואם הכלכלה בריאה אז אפשר להתאושש מהם.

משה ברקת: לכן אני חושב שכל אחד צריך לעשות את החשבון כמובן מבחינת צרכי הנזילות שלו, ובהחלט יכולים אנשים להיות במצוקה, אבל לנסות להשיג מקורות נזילות, לא כאלה שיפגעו בנו אחר כך בטווח הארוך.

משה ברקת: ליאור רוזנפלד שאל לגבי ציבור העצמאים – התייחסתי קודם לכלי אחד שנתנו להם.

משה ברקת: דבר אחר, לגבי ביטוחים לעסקים – זה פשוט לא נכון.

משה ברקת: החוזר שאנחנו פרסמנו נוגע גם להקפאת ביטוחים לעסקים עצמאיים.

משה ברקת: אנחנו בפירוש חשבנו גם על התנאים בעניין הזה ואפשר להפסיק ביטוחים גם לעסקים.

עודד פורר: לשבועיים בלבד, לפי מה שראיתי במצגת.

משה ברקת: לא לשבועיים בלבד.

משה ברקת: אנחנו נתנו אפשרות בלתי מוגבלת לעשות השבתה כזו.

משה ברקת: כן, בהחלט אפשר להשבית לעסקים.

ליאור רוזנפלד: לא דיברנו על השבתה.

ליאור רוזנפלד: דיברנו על חידוש אוטומטי, כמו ביטוח רכב לעסקים.

משה ברקת: ליאור, דיברת על נושא של הקפאה ואני עונה.

עודד פורר: לא נתתי לליאור רשות דיבור.

משה ברקת: לגבי הנושא של חובת הנמקה וכולי – אם אפשר היה את כל הטפסים שנדרשים להפוך לטופס בודד הייתי עושה את זה גם בתקופת שגרה, לא רק בתקופת חירום.

משה ברקת: למרות המצב אנחנו רוצים שהציבור יקבל את השירות שמגיע לו, ואם הוא מנייד מסלול ואם הוא עובר מסלול וכולי צריך לפעול בנאמנות כלפיו וצריך לקיים את כל הדרישות.

משה ברקת: איפה שאפשר להוריד בירוקרטיה – נוריד, אבל צריך להבין שאנחנו לא רוצים להקל איפה שחשוב לציבור לקבל שירות טוב.

משה ברקת: לגבי ההערות של אורית פרקש הכהן – תודה רבה על התמיכה שלך ברשות שוק ההון.

משה ברקת: לגבי כלים להקטנת הפגיעה בפנסיה – ראשית, אנחנו מנסים לעודד את שוק ההון היכן שאפשר ולתמוך בו, ובמידה ותסתמן איזו פגיעה באנשים שממש עכשיו או בתוך זמן קצר יחסית צפויים לפרוש והם עשויים להיפגע מהשלכות המשבר הזה אז יש לנו כמה רעיונות.

משה ברקת: אנחנו עדיין מגבשים אותם.

משה ברקת: אנחנו לא רוצים להיות לא אחראיים ולהוציא את זה ביוזמתנו.

משה ברקת: יש גורמים נוספים במשק שמעורבים.

משה ברקת: אנחנו נגבש תוכניות, כפי שגיבשו במשברים אחרים.

משה ברקת: אני בטוח שאנחנו ניתן מענה ראוי לציבור בהקשר הזה.

משה ברקת: לגבי נושא של יועצים לפנסיה – צריך לזכור שאנחנו כרשות, ראשית, המוקד שלנו פתוח ואנחנו מזמינים אנשים לפנות אל המוקד, אבל אנחנו לא מוסמכים להיות, כרשות רגולטורית אנחנו לא יועצים לפנסיה.

משה ברקת: מה שאנחנו כן מנסים זה לעודד ייעוץ לפנסיה לאנשים.

משה ברקת: יש לנו היום תוכנית חדשנית מאוד, בעידודה של הג'וינט.

משה ברקת: אני מקווה מאוד שנקבל את הכספים דרך תורמים דווקא, אבל אנחנו נייצר פלטפורמה שתאפשר ממשק בין הציבור לבין יועצים פנסיוניים וסוכנים פנסיוניים כדי שיינתן לציבור ייעוץ בחינם, בעיקר לבעלי הכנסות נמוכות.

משה ברקת: אני מקווה מאוד שנוכל לצאת עם הדבר הזה.

משה ברקת: כרגע זה בהתהוות, זה תלוי כמובן בתרומות שנקבל, אבל כמובן שאם היינו יכולים היינו נותנים ייעוץ לציבור.

משה ברקת: אנחנו אישית כרשות שוק ההון, כרגולטורים, לא יכולים לתת את הייעוץ הזה.

אורית פרקש הכהן: תודה רבה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: נעשה עוד סבב של שואלים.

עודד פורר: ליאור הורנצ'יק מלשכת סוכני הביטוח, רצית לומר משהו.

ליאור הורנצ'יק: תודה רבה, עודד.

ליאור הורנצ'יק: משה, שלום וברכה.

ליאור הורנצ'יק: רציתי רק הערה קטנה אחת.

ליאור הורנצ'יק: אמרת שאתם מרחיבים את מתן ההלוואות לעמיתים למוצרים הפנסיוניים.

ליאור הורנצ'יק: חשוב לשים דגש, ואנחנו חייבים פה את עזרתך: חלק מחברות הביטוח הוציאו הודעה שהן הפסיקו את מתן ההלוואות בחלק מן המוצרים הפנסיוניים.

ליאור הורנצ'יק: אנחנו חייבים שתהיה פה התערבות.

ליאור הורנצ'יק: לא יכולה להיות סיטואציה שכספים של עמיתים, של מבוטחים, כגון במוצר קרן השתלמות, לא ניתנים למשיכה כי יש פה אירוע מס, ופעם שנייה, גם לא ניתן לקבל הלוואה.

ליאור הורנצ'יק: והערה אחת קטנה נוספת: לא התייחסת לעניין העצמאים, לעניין ריסק זמני על המוצרים הפנסיוניים של העצמאים.

ליאור הורנצ'יק: אלה שני דגשים מהותיים מאוד.

ליאור הורנצ'יק: תודה רבה.

סמי אבו שחאדה: משה, שלום לך.

סמי אבו שחאדה: ברור לכולם שהאי-וודאות מביא הרבה פחד, ואז עם הפחד באות הרבה החלטות לא רציונליות ואנשים דואגים ולא יודעים איך להתנהג.

סמי אבו שחאדה: הדברים שהבאת בפנינו חשובים מאוד.

סמי אבו שחאדה: אני מצטרף לשאלתו של יושב-ראש הוועדה: האם האנשים יודעים את המידע הזה?

סמי אבו שחאדה: האם אתם עובדים להנגיש את המידע הזה גם לאנשים, כדי שהם לא יקבלו החלטות מתוך פחד ובצורה לא רציונלית?

סמי אבו שחאדה: זה דבר אחד.

סמי אבו שחאדה: דבר שני, דיברת על עניין השירותים ודיגיטל.

סמי אבו שחאדה: לי למשל יש בעיית עיניים וההנגשה הזאת של הדיגיטל בשבילי היא בעייתית מאוד, אני לא יכול לעבוד מול רוב האפליקציות.

סמי אבו שחאדה: לאדם כמוני למשל זה לא נותן שירות.

סמי אבו שחאדה: אני רוצה לדעת אם יש לכם איזשהו מושג מה אחוז האזרחים במדינה שהשירות של הדיגיטל לא מונגש אליהם?

סמי אבו שחאדה: כמה מתוך האוכלוסייה העבודה הזאת מול הדיגיטל ומול האפליקציות לא נגישה אליהם ולא נותנת להם פתרון?

סמי אבו שחאדה: השאלה אם יש לנו מושג איזה אחוז הם מהווים.

סמי אבו שחאדה: זהו.

ירון גינדי: שלום, משה.

ירון גינדי: אני נשיא לשכת יועצי המס.

ירון גינדי: אתה דיברת על תקנות לעצמאים.

ירון גינדי: אני רוצה לחדד.

ירון גינדי: חוק פנסיה חובה לעצמאים נחקק ב-2017.

ירון גינדי: אנחנו כבר ב-2020.

ירון גינדי: המתנה הגדולה של החוק הזה הייתה שגם עצמאיים – ואני מסכים בדיוק עם עודד פורר – יוכלו למשוך כספי פיצויים, לא אבטלה, כמו השכירים, על ידי זה שהם יוכלו למשוך שליש מן הכסף שלהם כסכום הוני פטור ממס, מהכסף שהם הפקידו רטרו, כאשר הם סוגרים את העסק שלהם או כאשר הם מגיעים לגיל פרישה.

ירון גינדי: אני מניח שעשרות אלפי עסקים עכשיו יסגרו את העסק שלהם.

ירון גינדי: מה הבעיה?

ירון גינדי: הם לא יכולים לנצל את ההטבה שהמחוקק נתן להם מכיוון שרשות שוק ההון עדיין לא תקננה תקנות.

ירון גינדי: אנחנו ב-2020.

ירון גינדי: ב-2017 נחקק החוק ואין תקנות.

ירון גינדי: מתי יהיו תקנות כדי שהציבור יוכל לנצל את הזכות החוקית שלו?

עודד פורר: שאלה טובה.

סמי אבו שחאדה: יש לי עוד דבר קטן להוסיף בעניין הנגשת המידע.

סמי אבו שחאדה: האם הדברים שהם מפרסמים יוצאים גם בשפה הערבית?

סמי אבו שחאדה: האם יש מישהו שמתרגם את הדברים האלה לשפה הערבית?

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: איריס שטרק, נשיאת לשכת רואי החשבון, בבקשה.

עודד פורר: איריס לא נמצאת איתנו על הקו.

עודד פורר: איגוד לשכות המסחר – רבים ביקשו לדבר.

עודד פורר: נתחיל עם עקיבא קלימן, יושב-ראש פורום מנהלי הסדרים פנסיוניים.

עקיבא קלימן: בוקר טוב לכולם, שלום עודד ושלום משה.

עקיבא קלימן: קודם כול אני רוצה להגיד שאנחנו מקבלים שיתוף פעולה ממש מעולה מרשות שוק ההון.

עקיבא קלימן: העלינו הרבה נושאים וראינו את התגובה.

עודד פורר: רק בקצרה, חברים, אנחנו צריכים לסיים את הדיון בעוד עשר דקות.

עקיבא קלימן: יש לי שני דברים להגיד.

עקיבא קלימן: ראשית, בנושא של האנשים שפורשים היום לפנסיה, לפחות בקרן פנסיה, הם עוברים לאגרות חוב והם לא נשארים בתוכנית הקיימת וזה עלול לגרום לכך שהם יקבלו הפסד.

עקיבא קלימן: הייתי חושב שהמדינה צריכה להבטיח לאנשים שהם כן ימשיכו להיות בשוק ההון ולהבטיח להם את המינימום של אגרות חוב אם שוק ההון לא יעשה ריבאונד.

אורית פרקש הכהן: זה דוגמה לצעד בקרנות הפנסיה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: משה ברקת, בבקשה.

משה ברקת: לגבי השאלות של ליאור הורנצ'יק – הלוואות לעמיתים:

משה ברקת: אנחנו גם פועלים כרגע לאיזו תוכנית שמרחיבה את ההלוואות האלה לא רק מן הגופים העמיתים אלא גם מגופי הנוסטרו, לאפשר גם שם, ויכול להיות שזה ינגיש עוד יותר הלוואות לציבור.

משה ברקת: כרגע יש כמה סוגיות משפטיות.

משה ברקת: אני מקווה שנוכל להרחיב את זה.

משה ברקת: שוב, תוך הבטחה שכל ניגודי העניינים האפשריים יטופלו גם כן.

משה ברקת: לגבי ריסק זמני לעצמאים – אנחנו בוחנים גם את הנושא הזה.

משה ברקת: יש לנו כוונה, לכולם למעשה, להבטיח את הכיסויים הביטוחיים.

משה ברקת: גם כבוד היושב-ראש וגם ירון גינדי העליתם נקודה נכונה: אותן תקנות לעצמאים לגבי נושא המשיכה.

משה ברקת: אמרתי: זה דבר שאנחנו מגישים אותו לתיקון ואני מקווה מאוד שנצליח בזמן הקרוב מאוד להעביר את התקנות האלה כתקנות במסגרת שעת חירום או בדרך אחרת.

משה ברקת: זה דבר חשוב מאוד ונכון ואנחנו כבר פועלים בנושא הזה.

משה ברקת: לחבר הכנסת שחאדה – קודם כול לגבי תרגום לערבית: אצלנו במוקד אפשר לקבל שירות בערבית וגם במוקדים של כל החברות.

משה ברקת: לגבי התרגום של ההוראות שלנו לערבית – אנחנו צריכים לעבוד על זה.

משה ברקת: עד היום הרשות לא הנגישה בשפה הערבית את כל ההוראות שלה.

משה ברקת: לצערי גם מה שקיים היום – זה דבר שאנחנו כנראה צריכים לעבוד עליו.

משה ברקת: לגבי השאלה האם אנשים יודעים – אנחנו שמים את זה באתרים שלנו, מאפשרים לתת לזה איזו תפוצה, מנסים בתקשורת ליידע אנשים.

משה ברקת: אנחנו מנסים עוד ועוד ערוצים כדי להנגיש לאנשים את המידע.

משה ברקת: נצטרך להשתדל יותר, אני מניח.

משה ברקת: לגבי שירותים של דיגיטל, און-ליין וכולי – ראשית, אחד הדברים שאנחנו עושים, גם במוקד אצלנו וגם אצל החברות, אנחנו דואגים שיהיה גם שירות במענה טלפוני או בדרך אחרת למי שאין לו אפשרות לדיגיטל.

משה ברקת: יש הרבה מאוד אנשים מבוגרים שלא מצויים, או עם בעיות מיוחדות כפי שאתה תיארת, ואנחנו מנסים להבטיח שיהיו להם קווים שיופנו לשירות שלהם עם עדיפות.

משה ברקת: אנחנו עושים את זה במוקד אצלנו, יש חברות שאנחנו מעודדים את זה אצלן.

משה ברקת: ככלל אנחנו מעודדים, ויש חברות שלוקחות את זה למקום אפילו רחוק יותר.

משה ברקת: בכל מקרה אנחנו מבטיחים שיהיה מענה גם לאוכלוסייה הזאת ושאפילו תהיה תשומת לב מיוחדת לאוכלוסייה הזאת, כי פעמים רבות אוכלוסייה מבוגרת למשל היא אוכלוסייה שנזקקת יותר וצריכה הסבר מיוחד גם בימים כאלה.

משה ברקת: אז אנחנו מנסים לעשות את הדבר הזה ולא רק קִדמה ודיגיטל.

משה ברקת: אנחנו עושים את שני הדברים האחד לצד השני.

סמי אבו שחאדה: אנחנו יודעים מה האחוז של האנשים האלה באוכלוסייה?

סמי אבו שחאדה: בדקנו את זה פעם?

משה ברקת: מכיוון שקיבלתי פנייה גם מן המשרד לשוויון חברתי, אני מניח שהמשרד הזה אולי יודע קצת יותר.

משה ברקת: כרגע אין לי נתונים שאני יכול לפרסם.

משה ברקת: אני יכול לבדוק את זה.

משה ברקת: גם בלי הנתונים, אני רוצה לעזור לאוכלוסייה הזאת.

משה ברקת: זאת נקודה טובה, שאולי אנחנו צריכים לראות מה האחוז ובקרה על כמה מהם בעצם מקבלים מענה מלא וכמה עדיין נופלים בין הכיסאות.

אורית פרקש הכהן: תודה רבה.

אורית פרקש הכהן: נעבור לאדם הבא: דן-מאיר שלוש, מנכ"ל קידום ד.ש.

אורית פרקש הכהן: השקעות.

עודד פורר: בקצרה בבקשה.

דן-מאיר שלוש: שלום.

דן-מאיר שלוש: אני מנכ"ל ובעלים של חברה שנקראת קידום, שעוסקת כבר 30 שנים בתחום של אשראי חוץ-בנקאי.

דן-מאיר שלוש: בניתי את העסק הזה עם תשתית מחשובית וחיתום מתקדם שנתן פתרונות לאנשים שהמערכת הבנקאית הייתה פחות פתוחה אליהם.

עודד פורר: דן, בקצרה ובמהרה.

עודד פורר: אנחנו בסוף הדיון.

דן-מאיר שלוש: זה יהיה קצר מאוד.

דן-מאיר שלוש: אנחנו למעשה מממנים רכבים יד שנייה, כולל אוטובוסים ומוניות, זכויות ציבוריות – שזה הרישיון שהמדינה מנפיקה ומוכרת להם, והלוואות כנגד שיעבוד לעסקים על נכסים.

דן-מאיר שלוש: אני רוצה להמחיש לכם את הבעיה שקיימת.

דן-מאיר שלוש: הבעיה היא שכרגע המערכת הבנקאית מאפשרת ללקוחות לדחות את התשלומים בהלוואות לשלושה–ארבעה חודשים.

דן-מאיר שלוש: אנחנו מנגד קיבלנו מימון מגופים מוסדיים ובנקים ולנו אין את האפשרות כרגע לדחות את התשלומים האלה.

דן-מאיר שלוש: נוצר מצב שאנחנו למעשה מממנים הלוואות, המשק סגור ואנחנו נאלצים להמשיך ולפרוע את ההלוואות האלה.

דן-מאיר שלוש: אנחנו חושבים שצריכה להיות ראייה בחתך של כל המדינה, שהמשמעות היא שמקפיאים או דוחים למשל שניים, שלושה, ארבעה חודשים את התשלומים שאנחנו מחויבים בהם, בצו.

דן-מאיר שלוש: פתרון כזה הוא גם חתך רוחבי, הוא גם שוויוני והוא גם לא כרוך בבירוקרטיה.

משה ברקת: הגופים החוץ-בנקאיים שמהווים תחרות למערכת הבנקאית חשובים לנו מאוד ואנחנו מנסים לראות איך מערבים אותם בתוכניות שונות.

משה ברקת: כרגע למשל הקרן שאני מניח שדיברתם עליה, אני לא רוצה להכביר מילים, מיועדת למערכת הבנקאית ולא לגופים החוץ-בנקאיים, אבל עמדתי על כך שאם נותנים למשל לכרטיסי אשראי יתנו גם לכל המערכת החוץ-בנקאית.

משה ברקת: יש להם מקום.

משה ברקת: אנחנו מחפשים איך לעודד את הפעילות שלהם.

משה ברקת: גם בימים האלה, צריך לזכור, התחרות חשובה והנגישות לציבור חשובה.

משה ברקת: לכן לגבי תוכניות קונקרטיות, האנשים שלי משוחחים עם האנשים של האיגוד ואנשים מן התעשייה כדי לראות איך אפשר לסייע ולתמוך בפעילות הזאת.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: אני רוצה לסכם.

עודד פורר: ראשית, משה ברקת, אני רוצה להודות לך על הזמן שהקדשת.

עודד פורר: אצלך נמצאים לא מעט מן הפתרונות בתוך המשבר הזה.

עודד פורר: חשוב להתייחס ושתיתן את דעתך לנושא שעלה פה גם בחלק מן הדיון הקודם, וזה השוק האפור.

עודד פורר: כתוצאה ממחנק האשראי ומהקפצת הריביות בבנקים ומהעצירה של הצ'קים אנשים, כי אין להם ברירה, רצים לשוק אפור, ושם זה תחילת הסוף, כפי שאנחנו יודעים.

עודד פורר: אני מדבר על עסקים טובים ובריאים.

עודד פורר: חוסר הוודאות שהממשלה משדרת לאזרחים, שלא יודעים מה יהיה מחר, גורם לכולם, גם כשיש להם צ'קים לפירעון, לבקש ממך לא לפרוע את הצ'קים.

עודד פורר: המון בעלי עסקים פונים אליי ואומרים: כל מי שחייב לי כסף אומר לי "על תפרע את הצ'ק עכשיו, אפילו שיש לך צ'ק, חכה איתו עוד חודש, חכה עוד חודשיים כדי שהצ'ק לא יגיע למצב שהוא חוזר" כי אף אחד לא יודע מה יהיה.

עודד פורר: אתם חייבים לתת על זה את הדעת.

עודד פורר: אצלך חונה היכולת להזרים כסף למשק באמצעים כאלה ואחרים ולהקל על רבים מאוד.

עודד פורר: לסיכום: 1) אנחנו מבקשים ממך, נא להורות לחברות הביטוח להוציא סמס ומייל לכל המבוטחים שלהן שמעדכן על ההקלות שאתה הצגת ומנית בפנינו.

עודד פורר: 2) במקביל אני מבקש לקבל באופן מרוכז דף הקלות שניתן למבוטחים, בין אם זה עצמאים, בעלי עסקים או אזרחים, שיועבר לוועדת הכספים ויפורסם לציבור באתר ועדת הכספים, על מנת שאנשים יידעו מה מגיע להם.

עודד פורר: אחת הבעיות שאנחנו עדים לה בכל הדיונים שאנחנו מקיימים היא שהציבור לא מכיר מה הממשלה הורתה לעשות, כדי לדרוש את הזכויות, כי כמובן שלא הבנקים ולא חברות הביטוח ולא אחרים נותנים בהתנדבות את הזכויות לאזרחים.

עודד פורר: 3) בנוסף אנחנו מבקשים לענות לבקשה שהועלתה כאן, לאפשר לעצמאים שלושה חודשים ללא תשלום פרמיה לפנסיה כדי להקל תזרימית על המצב שלהם ועדיין לשמור את הזכויות שלהם.

עודד פורר: כנ"ל לגבי הפוליסות וגם בבריאות.

עודד פורר: וגם האפשרות של חידוש הביטוח האוטומטי – אותו חידוש אוטומטי על ביטוחים עסקיים.

עודד פורר: 4) צמצום טפסים למבוטחים – נכון שאתם לא רוצים לאבד את השליטה ואת הרגולציה אבל אין ברירה, חייבים, גם אם זה יהיה בהוראת שעה, לפחות לתקופה הזאת.

עודד פורר: 5) לגבי קרנות השתלמות – חייבים לעשות כאן עבודה מול רשות המסים.

עודד פורר: אני מבין את חוסר הרצון שהר הכסף ילך ויפחת, אז לא חייבים לעשות את זה מאפס, אפשר לקבוע שמי שיש לו קרן השתלמות יוכל לפדות אותה אחרי חמש שנים או אחרי ארבע שנים בלי המיסוי.

עודד פורר: 6) במקביל יש להקל על מתן ההלוואות ועל מתן האשראי – הסוגיה שהעלה בפנינו ממלא מקום נשיא לשכת סוכני הביטוח בהחלט מטרידה.

עודד פורר: העובדה שגם כאן, כתוצאה מן הפחד שהממשלה משדרת לשוק, הגופים האלה מפחדים ואז הם נותנים פחות ופחות ומאפשרים פחות ופחות אשראי למשק, דווקא בתקופה שהם המקור שיכול לתת עוד ועוד אשראי.

עודד פורר: זאת הבקשה.

עודד פורר: יכול להיות שהפתרון הוא בזה שהממשלה תגיד גם לחברות הביטוח: במידת הצורך אנחנו ניתן את רשת הביטחון לכספי הפנסיות, כפי שמעמידים ערבויות להלוואות, מה שעושים מול הבנקים כרגע, בסכומים שהם מצחיקים מבחינת תקציב המדינה.

עודד פורר: משרד האוצר יכול לתת את הערבויות גם כאן ולהקטין את הסיכון לכולם.

עודד פורר: פשוט צריך להזרים כסף לשוק, כסף שייתן ודאות, שיאפשר לאנשים לפרוע צ'קים, שיאפשר לאנשים לשלם את התשלומים שהם חייבים ושהגלגל הזה לא ייתקע.

עודד פורר: תודה רבה, משה ברקת.

מיכאל ביטון: אני רוצה להגיד לו בשם החדר הריק פה שהוא ממש דוגמה ומופת לסבלנות וייצוג ותשובות.

עודד פורר: אמת.

עודד פורר: אז גם בשם החדר המלא.

עודד פורר: חבר הכנסת ביטון, אתה מומלץ להצטרף לחדר כאן כי הידלדלה כאן תנועת חברי הכנסת.

מיכה אבני: מדבר מיכה אבני, יושב-ראש איגוד חברות האשראי.

מיכה אבני: אנחנו נותנים 10 מיליארד שקל אשראי לעסקים בשנה.

עודד פורר: תודה רבה.

עודד פורר: אתה לא יכול להתפרץ לדיון.

עודד פורר: אנחנו מתחילים את הדיון הבא.

עודד פורר: נשמח לקבל ממך עמדה.

עודד פורר: אני מתנצל שלא כולם הספיקו לדבר.

קרן ברק: אני חושבת שכדאי שבהמשך, אולי לא עכשיו כי אין עדיין מספיק נתונים, כן נקבל דיווח מן הבנקים כמה צ'קים באמת חוזרים ללקוחות.

קרן ברק: צריך לראות כמה לקוחות הופכים להיות לקוחות מוגבלים.

עודד פורר: נבקש דיון עם המפקחת על הבנקים ועם נגיד בנק ישראל, בדיוק בשביל זה.

עודד פורר: מי שלא הצליח לדבר – אני מתנצל.

עודד פורר: אנחנו כמובן נקיים עוד דיוני מעקב.

עודד פורר: מאיר שפיגלר עוד לא עלה לשידור אז עד שהוא יהיה על הקו, מיכה אבני, יושב-ראש איגוד חברות האשראי, אתה יכול כן לדבר בינתיים.

מיכה אבני: תודה רבה, תודה על ההזדמנות.

מיכה אבני: איגוד חברות האשראי מייצג את החברות הגדולות החוץ-בנקאיות שמעמידות אשראי לעסקים.

מיכה אבני: החברים שלו מעמידים אשראי לעסקים בהיקף של יותר מ-10 מיליארד שקל בשנה, גלגול של יותר מ-40 מיליארד שקל.

מיכה אבני: עשרות אלפי עסקים קטנים ובינוניים מסתמכים על האשראי הזה.

מיכה אבני: אנחנו נותנים אשראי בטווחי זמן של בין יום לשבוע, הרבה יותר מן הבנקים, הרבה יותר ענייני.

מיכה אבני: זה חוד החנית לאשראי לעסקים קטנים ובינוניים.

מיכה אבני: במקום להיות איתנו בשיח איך אפשר להרחיב את הדבר הזה, התעשייה נמצאת באתגר של נזילות כי הבנקים והמוסדיים קוראים חזרה לכסף ואנחנו נאלצים להקטין לעסקים הקטנים והבינוניים את האשראי שעומד לרשותם.

מיכה אבני: המפקח אמר בצדק שמתחילים לבחון נושאים בהקשר הזה.

מיכה אבני: אני רוצה להביא את זה לרמת הוועדה פה, שזה יהיה בשיח שלכם בכלל.

מיכה אבני: בדיונים אחרים התעלמתם מזה לגמרי.

מיכה אבני: פנינו אליכם בכתב והתעלמתם מזה.

מיכה אבני: אנחנו מבקשים להעלות את זה לסדר היום פה בדיון בהמשך, איך מעודדים את התעשייה הזאת כדי להעמיד אשראי לעסקים הקטנים והבינוניים.

מיכה אבני: אנחנו עושים את זה בעשרות מיליארדים, יודעים לעשות את זה הרבה יותר מהר מהבנקים.

מיכה אבני: כפי שדיברתם פה היום, הבנקים קיבלו 3,000 ומשהו בקשות ואישרו 25, וה-25 האלה יצאו אל הפועל בעוד חודשים רבים כי בממוצע בימים כתיקונם לוקח לבנק בין חודש לחצי שנה להעמיד אשראי, ואנחנו עושים את זה בימים ספורים.

מיכה אבני: זה הכלי הכי טוב, הכי יעיל להעמיד אשראי מהיר וענייני לעסקים הקטנים והבינוניים.

מיכה אבני: אנחנו מבקשים להיות חלק מן הדיון.

עודד פורר: משה, אתה יכול להגיב?

עודד פורר: אתה עוד איתנו?

עודד פורר: לא.

מיכה אבני: זאת לא הערה למשה ברקת.

מיכה אבני: משה ברקת מטפל בזה במשרד שלו.

מיכה אבני: זו הערה לוועדה שלך, שמשאירה את הנושא הזה בחוץ.

מיכה אבני: זו הערה לדרג המקצועי במשרד האוצר שלא מטפל.

מיכה אבני: במשרד של משה ברקת דווקא מטפלים בנושא הזה והוא צריך את הסיוע שלכם, את הגב שלכם.

מיכה אבני: לשבת עם הבנקים ולנהל שני דיונים כדי לאשר 25 בקשות – זה מה שנעשה בתחום מקביל – זה מגוחך.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: זה יהיה רלוונטי בדיון עם נגיד בנק ישראל והמפקחת על הבנקים.