הוועדה המיוחדת בעניין ההתמודדות עם נגיף הקורונה - זמנית, כנסת 23, פרוטוקול מספר 19, 2020-04-16 10:00

עפר שלח: בוקר טוב לכולם.

עפר שלח: אנחנו מחדשים את דיוני הוועדה.

עפר שלח: בחסות המשא ומתן הקואליציוני, ניתנות לנו ארכות ואנחנו מתכוונים לנצל אותן.

עפר שלח: כמו שאמרתי, הוועדה הזאת, כל עוד היא תהיה קיימת, תעבוד במלוא המרץ, כי יש הרבה על מה לעבוד.

אוסאמה סעדי: אולי גם כמה חודשים אחרי זה.

עפר שלח: אם היא תימשך.

עפר שלח: אני כבר אמרתי שאני אנסה במסגרת זו, שככל הנראה אני אשב מול מישהו מהקואליציה המסתמנת, בהנחה שתהיה, כדי לדון בהרכב הכנסת.

עפר שלח: אז אנחנו, בכל מקרה, כל עוד אנחנו קיימים, נעבוד במלוא המרץ.

עפר שלח: הדיון של היום – תכף אני אתן לחברת הכנסת חיימוביץ' להעיר הערה לסדר – אבל הדיון של היום הוא דיון סל, לצורך העניין, בלא מעט דברים דחופים שהצטברו על שולחננו.

עפר שלח: אנחנו נתחיל עם הקשיים ביישום התוכנית הכלכלית.

עפר שלח: הציג האוצר, הציג ראש הממשלה, אני לא יודע אם תוכנית כלכלית, אבל חבילה של צעדים.

עפר שלח: נקבו במספרים מאוד גדולים של כסף.

עפר שלח: אני מניח שגם אליכם, כמו אליי, מגיעות הרבה מאוד פניות שהעסק הזה לא בדיוק עובד.

עפר שלח: אז אנחנו ננסה היום להבין למה ובמה אפשר לעזור.

עפר שלח: אנחנו נעלה את סגן הממונה על התקציבים באוצר.

עפר שלח: לצערי, ואני אגיד את זה גם באוזניו, אנחנו ביקשנו גם נציג של אגף החשב הכללי, ומשום מה הם לא באו.

עפר שלח: החשכ"ל הוא קריטי בסיפור הזה, כי הוא בסוף זה שמוציא את הכסף.

עפר שלח: ויהיו גם מנכ"ל איגוד הבנקים, כי יש גם עם זה שאלות וכן הלאה והלאה, ונציגי מגזרים עסקים שונים.

עפר שלח: לבקשתו של חבר הכנסת משה ארבל, אנחנו נקיים דיון בשאלת פיקוח על מחירי המסכות, נושא שעלה.

עפר שלח: הוא שלח לי פרוטוקול של ועדה לפיקוח על מחירים, ומתברר שהם לא מוכנים כרגע לעשות פיקוח על מחירי המסכות.

עפר שלח: אנחנו ננסה להבין למה.

עפר שלח: אנחנו נעלה את נציגי משרד הפנים בשביל לדון בסוגיית התקנות המתמהמהות בנושא משיכה מהפיקדון של מהגרי עבודה.

עפר שלח: נושא שהועלה בפנינו באופן מאוד משמעותי על ידי ראש עיריית תל אביב, והוא איתנו גם.

אנטאנס שחאדה: זה מה שאני אומר.

אנטאנס שחאדה: אין להם אינטרס.

עפר שלח: כן.

אוסאמה סעדי: 280 מיליון שקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': 280 מיליון שקלים.

עפר שלח: כן.

אוסאמה סעדי: מקצצים 20% כל חודש.

אוסאמה סעדי: זה המון כסף.

עפר שלח: גם ברור שהאנשים האלה זה לא זה.

עפר שלח: אז יצטרכו לספק – או שהמדינה תספק להם כסף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם אם ייתנו לכל אחד 10,000 שקלים, עזרה מיידית, זה רק 7 מיליון מהקרן הזו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה כלום.

עפר שלח: כן.

עפר שלח: לא ברור למה זה תקוע.

עפר שלח: אנחנו ננסה לברר למה זה תקוע.

אנטאנס שחאדה: אפשר להציע גם הצעות לסדר?

משה אבוטבול: איך זה נוצר, הכסף?

עפר שלח: המעסיק שלהם מפריש להם כל חודש.

אוסאמה סעדי: 20% מהשכר הולך לקרן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בעלי המלון, המלונות שהם עובדים בהם, המסעדות שהם עובדים בהן, כל מעסיק מפריש.

אוסאמה סעדי: משה, כל מעסיק מקזז 20% חודשי מהשכר של העובד הזר, וה-20% האלה הולכים לקרן.

משה אבוטבול: אבל מה, אם לא היה עכשיו הקורונה?

עפר שלח: אז אני רק אומר ואנחנו ניכנס לזה כשנגיע: זה נועד בשעתו לתמרץ אותם לעזוב, כי את הפיקדון הזה אתה מקבל ליד כשאתה עוזב.

עפר שלח: רק לתמרץ אותם לעזוב.

עפר שלח: הכסף שוכב שם.

עפר שלח: האנשים האלה, כמו שהעיד בזמנו ראש עיריית תל אביב, הם אנשים שכרגע אין להם שום פתרון, אין להם שום רשת סוציאלית.

משה אבוטבול: אז לשחרר להם כדי שיוכלו לחיות?

עפר שלח: כן.

עפר שלח: כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בדיוק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בדיוק.

עפר שלח: עוד יהיה לנו דיון על זה.

עפר שלח: אני רוצה להתחיל.

אוסאמה סעדי: הם לא עובדים, לא מקבלים מענקים, לא מקבלים חל"תים, לא מקבלים כלום.

עפר שלח: אוסאמה, ברשותך.

עפר שלח: אני רוצה גם לתת את רשות הדיבור.

אוסאמה סעדי: כן, הצעה לסדר, אדוני.

עפר שלח: שנייה אחת.

עפר שלח: אני כבר אומר: יהיו דיונים בשבוע הבא.

עפר שלח: אני ביקשתי מחבר הכנסת שחאדה להכין דיון לגבי ההכנות לרמדאן.

עפר שלח: סיפור גדול.

עפר שלח: אנחנו נעשה אותו.

עפר שלח: ואני אומר לכם כבר: יהיה דיון בשבוע הבא על כל סוגיית הספורט והפעילות הגופנית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מעולה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מצוין.

עפר שלח: שנראית כנגזרת שנייה.

עפר שלח: ותאמינו לי, אם משרד הבריאות אומר שיש סכנה ש-50% יצאו עם חמישה-שישה קילו עודפים, אז אתם יודעים שזה אולי יכול להיות גורם מוות, חס וחלילה, יותר גרוע מהקורונה.

אוסאמה סעדי: אבל אתה צריך לגלות גילוי נאות שיש לך אינטרס.

עפר שלח: יש לי אינטרס.

עפר שלח: יפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז מה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא משנה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם לי יש אינטרס.

יוליה מלינובסקי: אנחנו כבר למודי ניסיון.

יוליה מלינובסקי: היה לנו קשר לגילוי נאות.

עפר שלח: מיקי חיימוביץ', בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בדיונים הקודמים של הוועדה התרעתי לא מעט לגבי מה שקורה בשדה התעופה, ובעקבות גם, אני חושבת, הדוח שלנו, באמת שונה הנוהג.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': והיום מי שנוחת, מובל לבידוד במלונות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עם זאת, קיבלתי במהלך סוף השבוע פניות מאנשים שבאמת הופנו למלונות, ואני חוששת שמחדל אחד עכשיו נושק למחדל שני, בגלל שאני מבינה שמלינים אנשים במלונות שבהם יש חולי קורונה ידועים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר, מערבבים בין אנשים.

עפר שלח: בידוד עם מחלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הם מביעים חשש מאוד מאוד גדול מהעובדה שהם נמצאים באותו חלל שמערכת מיזוג אוויר היא אותה מערכת, ויודעים מאותה אוניית קורונה שזה חלק מהאפשרות שזה מעביר את הנגיף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ואני חוששת מאוד שנעשה פה מחדל יותר אולי גדול - - -

עפר שלח: מדובר באנשים שנבדקו ונמצאו?

יוליה מלינובסקי: לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא.

עפר שלח: הרי אמרו שבשדה התעופה גם נבדקו וגם נשלחו לבידוד.

יוליה מלינובסקי: לא, לא.

יוליה מלינובסקי: לא בודקים אותם.

עפר שלח: לא בודקים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא בודקים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לקחו אותם אתמול בלילה משדה התעופה למלון שבו שוהים חולי קורונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שאנחנו צריכים להוציא מפה איזשהו מכתב לבדוק את הסוגיה הזאת.

עפר שלח: אז הדיון הנוסף היום, מהיותר קצרים, יהיה על שאלת הבדיקות, אבל בהקשר ספציפי של למה תוצאות הבדיקות כל כך מתמהמהות.

עפר שלח: יהיה איתנו פרופ' גרוטו.

עפר שלח: בואו נעלה את זה בהזדמנות זו גם בפניו.

עפר שלח: אוסאמה, בבקשה.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, קודם כול, אני מברך אותך ואת הוועדה על הדוח החשוב.

עפר שלח: כן.

עפר שלח: חבל שלא היית, כי היית חלק חשוב של העבודה של הוועדה.

אוסאמה סעדי: כן, בדיוק על זה רציתי לדבר.

אוסאמה סעדי: אנחנו בימים ובשבועות אחרונים מסתובבים ביישובים הערביים עם תחנות דרייב-אין של מד"א לבדיקת קורונה.

אוסאמה סעדי: אנחנו היום כמעט הגענו ל-30 תחנות כאלה ביישובים ערביים.

אוסאמה סעדי: עכשיו גם המודעות וגם ההיענות של התושבים היא יותר.

אוסאמה סעדי: יש לנו עכשיו התפרצות של הנגיף בכמה יישובים ערביים.

אוסאמה סעדי: הנתונים שם מדאיגים ביותר.

אוסאמה סעדי: האחרון שהתפרסם הוא דיר אל-אסד, שעכשיו הגיעו ל-30, בגלל אותו בית מטבחיים.

אוסאמה סעדי: אנחנו גם היינו בג'סר א-זרקא, זה מקום ראשון.

אוסאמה סעדי: היינו בדבוריה, היינו בג'ת, היינו בבאקה אל-גרבייה.

אוסאמה סעדי: אז זה חשוב מאוד.

אוסאמה סעדי: ואת זה אני רוצה לקשור עם הערה שלי.

אוסאמה סעדי: יש את הצוות הזה שהקימו, צוות ה-31 לעניין תכנון אסטרטגיית יציאה מהמשבר.

עפר שלח: יש, נכון לעכשיו, 31 צוותים, לדעתי.

אוסאמה סעדי: 31 צוותים.

אוסאמה סעדי: אני מדבר על אותו צוות שעומד בראשו יושב-ראש המל"ל, ששמענו אותו פה, בוועדה שלנו, אדוני היושב-ראש, אומר שאין בצוות הקיים אפילו נציג ערבי אחד.

אוסאמה סעדי: מתברר גם שבצוות החדש, שמתכנן את אסטרטגיית היציאה, אין אפילו ערבי אחד מתוך ה-31.

אוסאמה סעדי: וגם ייצוג נשים, יש שתיים מתוך ה-31.

עפר שלח: בנייר שאני קיבלתי לא הייתה אף אישה.

אוסאמה סעדי: לא, אני ראיתי שיש שתיים.

אוסאמה סעדי: אז אני יודע שיש כמה ארגונים, ארגוני נשים וגם ארגוני זכויות אדם, שכבר פנו בעניין הזה של ייצוג הולם גם לערבים וגם לנשים.

אוסאמה סעדי: אבל לא יכול להיות, למשל, שעכשיו מדברים על חזרה לשגרה ועל חזרה ללימודים, ואפילו אין שם ערבי אחד שיגיד שיש נסיבות מיוחדות.

אוסאמה סעדי: במיוחד כשאנחנו מדברים שבשבוע הבא הרמדאן.

אוסאמה סעדי: מה ההשלכות של העניין הזה?

אוסאמה סעדי: איך אפשר להחזיר את התלמידים עכשיו, שבוע לפני הרמדאן?

אוסאמה סעדי: ומה יקרה ברמדאן?

אוסאמה סעדי: לכן אני מוחה בתוקף, אדוני היושב-ראש, שכל ההערות שאנחנו העלינו בפני יושב-ראש המל"ל, בן שבת, לא נלקחו בחשבון.

אוסאמה סעדי: כנראה שרק בג"ץ.

אוסאמה סעדי: בסוף מאשימים את בג"ץ שהוא מתערב.

עפר שלח: אוקיי.

עפר שלח: חבר הכנסת סגלוביץ', בבקשה.

יואב סגלוביץ': שני דברים לתכנון הלו"ז העתידי של המשך הוועדה.

יואב סגלוביץ': הייתי רוצה שתי נקודות, שהן כאילו נקודתיות אבל הן משמעותיות, בטח בעניין של היציאה.

יואב סגלוביץ': אחת, אני חושב שדיברנו על זה, לפחות פה, זה העניין של הפסקת טיפולי הפוריות לנשים, שפשוט הופסקו נכון לרגע זה.

יואב סגלוביץ': השנייה, זה כפרי הנוער.

יואב סגלוביץ': שתי הסוגיות האלה הן חיבור של כמה גורמים, ואני חושב שאנחנו ניתן לתרומה משמעותית.

יואב סגלוביץ': אלה לא דיונים ארוכים, אבל צריך לקבל איזשהו עדכון על הדבר הזה.

יואב סגלוביץ': אני יודע שזה מטופל ברמה כזו או אחרת, אבל על זה צריך לשים את הזום שלנו בוועדה.

עפר שלח: מאה אחוז.

עפר שלח: כמו שאתם רואים, מכוון שלוח הזמנים עוד לא כל כך ברור ומכוון שמטבע הדברים מתקבצים אצלנו הרבה נושאי סל כאלה, אז אנחנו נעשה דיוני סל של בעיות ספציפיות.

עפר שלח: משה, בבקשה.

משה אבוטבול: האמת, כמו כולם, מצטברים אלינו, בפרט שאנשים יודעים שאתה חבר בוועדת הקורונה, כל מיני טענות ומענות כאלה ואחרות.

משה אבוטבול: אז יש טענה במגזר אצלנו – אני עכשיו לא בא להיכנס לעצם הדיון – בנושא הזה שיש יד יותר מדי קשה מצד שוטרים, שרואים במרחב הציבורי סוג של איפה ואיפה.

משה אבוטבול: במקומות מסוימים במדינה, אנשים יכולים להסתובב חופשי ובלי שמירה על הכללים, אילו בצד של המגזר החרדי נראה שכביכול השוטרים נהנים יותר או עושים יותר מאמצים מאשר במקום אחר.

משה אבוטבול: אני חושב שיד ודין אחד צריך להיות שווה לכולם.

משה אבוטבול: אין הבדל בין זה לזה.

משה אבוטבול: כמו גם, למשל, ואני אומר את זה דווקא לחברים שלי פה מהסיעה המשותפת, ששולחים לי גם תמונות שבכל מיני גגות מתפללים כמויות של מוסלמים שם, על הגג.

משה אבוטבול: אני לא יודע אם זה נכון או לא, אני אומר לך מה שעושים.

אנטאנס שחאדה: זה במצרים.

אנטאנס שחאדה: תמונה ממצרים.

משה אבוטבול: במצרים.

משה אבוטבול: יכול להיות.

משה אבוטבול: אני לא יודע.

משה אבוטבול: לי שולחים את זה, ובאים ואומרים: הינה, תראה, פה מתנהגים אלינו בצורה יותר קשה, בצורה הזאת.

משה אבוטבול: אני מבין שהוגש היום גם בג"ץ בנושא הזה, לאפשר תפילה לפחות לעשרה אנשים כמו שהיה פעם בעבר.

משה אבוטבול: אני חושב שבנושא הזה צריכה להיות אמירה מאוד מאוד ברורה, שאין שום הבדל בין מגזר למגזר.

משה אבוטבול: כולם צריכים לחוש את אותו גודל האחריות בסכנה שעומדת לפתחנו.

יוליה מלינובסקי: לפי אחוזי הדבקה.

משה אבוטבול: אני חושב שמצידנו, הרבנים נתנו אמירות מאוד גדולות, יוצאות מגדר הרגיל בנושא הזה של להישמע לחוקים, להישמע לדברים.

משה אבוטבול: אני חושב שבאמת נעשתה עבודה טובה מצד העסקנים.

משה אבוטבול: מצופה גם כן, מאידך, מהמשטרה לאבחן.

משה אבוטבול: אכן יש לאבחן.

משה אבוטבול: פשוט צריך לבדוק.

משה אבוטבול: לא כל מקרה הוא מקרה שצריך להפעיל יד קשה, כמו אותו מקרה של אותו בחור חינוך מיוחד שהתנהגו אליו בצורה מאוד מאוד ברוטלית במשטרה על כך שבעצם הוא הסתובב בחוץ או עשה משהו בחוץ.

משה אבוטבול: צריך גם כן להפעיל שיקול דעת.

משה אבוטבול: אנחנו בני אנוש, וכבני אנוש מצפים מאיתנו ליותר.

משה אבוטבול: תודה רבה.

עפר שלח: הערה אחרונה.

עפר שלח: חברת הכנסת איילת שקד מהחדר השני.

עפר שלח: ואני רוצה להתחיל.

עפר שלח: אנחנו לחוצים בזמן.

עפר שלח: איילת, בבקשה.

איילת שקד: רציתי לענות למיקי.

איילת שקד: מיקי, תקשיבי, את צודקת.

איילת שקד: ההזיה היא שלוקחים אנשים שחוזרים מחו"ל ופשוט מכניסים אותם למלונות הקורונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מטורף.

איילת שקד: זה פשוט הזוי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה פשוט מטורף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו חייבים לעשות משהו בעניין הזה.

איילת שקד: תקשיבי מה קרה.

איילת שקד: הרי הרבה יותר הגיוני לשים אותם בבידוד ביתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מסכימה איתך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בשלב הזה שאם באמת לוקחים אותם בצורה מאורגנת ובודקים את העניין הזה ועושים את כל מה שאפשר ובאמת לאכוף את זה, אז עדיף.

איילת שקד: ברור.

איילת שקד: זה היה קצת פופוליזם.

איילת שקד: בגלל שהציבור התרעם על כך שהם כביכול יוצאים משדה התעופה ומגיעים הביתה, אז הממשלה שמה אותם במלונות.

יוליה מלינובסקי: לא נכון.

יוליה מלינובסקי: לא נכון.

איילת שקד: כן נכון.

יוליה מלינובסקי: זה לא פופוליזם.

יוליה מלינובסקי: אנחנו ראינו שיש אחוזי הדבקה מאוד גדולים מהבאים מחו"ל.

איילת שקד: אבל הרבה יותר הגיוני לשים אותם בבידוד ביתי, וכמו שמיקי אמרה, לפקח על זה.

יוליה מלינובסקי: לא.

יוליה מלינובסקי: הרבה יותר הגיוני לשים אותם במקום נפרד מחולי קורונה, כי את לא יודעת אם אנשים האלה חולים או לא, ולעשות להם בדיקות.

עפר שלח: בדיוק.

עפר שלח: הרבה יותר הגיוני לעשות להם בדיקות.

יוליה מלינובסקי: בדיקות, איילת.

יוליה מלינובסקי: את לא יודעת מה זה בדיוק.

איילת שקד: רגע, תקשיבו.

איילת שקד: לא, רגע.

עפר שלח: איילת, ברשותך, אני רוצה לסגור את הנושא.

עפר שלח: אנחנו כבר אכלנו רבע שעה.

איילת שקד: שנייה, אבל זה לא קשור לבדיקות.

עפר שלח: מאה אחוז.

עפר שלח: רק שזה לא הנושא של הדיון.

איילת שקד: אבל, זה לא קשור לבדיקות.

איילת שקד: בדיקות צריך לעשות בלי קשר.

עפר שלח: יפה.

עפר שלח: על זה הסכמנו, ובהסכמה זו אנחנו מתחילים.

עפר שלח: הנושא הראשון שלנו הוא קשיים ביישום התוכנית הכלכלית של האוצר.

עפר שלח: אני רוצה קודם להעלות, בבקשה, את אסף וסרצוג, סגן הממונה על התקציבים.

עפר שלח: הוא עדיין לא איתנו.

עפר שלח: אני רוצה ממנו סקירה התחלתית, ואחר כך נעלה אנשים שיציגו בעיות שונות שהם רואים, כל אחד מזוויתו.

עפר שלח: הוא איתנו?

עפר שלח: עוד לא קיים?

עפר שלח: אז איתן מדמון איתנו או שהוא כרגע עם ועדת הכספים?

איתן מדמון: כן, אני איתכם.

עפר שלח: איתן, בוקר טוב.

עפר שלח: תודה שאתה איתנו.

עפר שלח: הסוגיה, אני מעלה אותה קודם מולך באופן כללי - -

יוליה מלינובסקי: רגע, מי זה הבן אדם?

עפר שלח: איתן מדמון הוא מנכ"ל איגוד הבנקים.

יוליה מלינובסקי: אה, אוקיי.

עפר שלח: - - אני מעלה אותה כאמירה כללית בהתחלה שתגיב עליה, ואחר כך אנחנו נביא מגזרים שונים.

עפר שלח: האמירה היא מאוד פשוטה.

עפר שלח: האוצר הניח על השולחן, כחלק מהצעדים הכלכליים, אשראי של 20 מיליארד שקלים שייתנו הבנקים כנגד ערבויות מדינה כאלה ואחרות.

עפר שלח: והטענה שאנחנו שומעים מכל מיני מגזרים במשק וכל מיני זכאים על פי הקריטריונים שקבע האוצר, שמכמה טעמים, החל מהמשך הביורוקרטיה מצידכם, כאילו אנחנו בימים רגילים של בדיקת נאותות אשראי וכן הלאה, שהם אולי צעדים מאוד נכונים בימים כתיקונם, אבל ספק אם הם מתאימים לימים של היום, וכלה באמת, גם שלא ברור לגמרי ולא נסגר לגמרי, מה מערכת היחסים ביניכם לבין האוצר, ואיזה כיסוי אתם מקבלים על הדבר הזה – הלוואות פשוט לא מגיעות.

עפר שלח: ונוקבים במספרים של אלפי בקשות להלוואה, ואולי 100 שכבר נענו.

עפר שלח: בבקשה, איתן.

איתן מדמון: קודם כול, בואו נעמיד את הדברים על דיוקם.

איתן מדמון: מה שאושר עד היום זה בסך הכול קרן של 8 מיליארד שקלים בלבד.

איתן מדמון: אני לא יודע מאיפה המספר של 20 או 21 מיליארד.

עפר שלח: זה מה שהם אמרו.

אנטאנס שחאדה: זה לעסקים הקטנים, ה-8 מיליארד.

איתן מדמון: הקרן היחידה שנחתמה - - -

יוליה מלינובסקי: לא שומעים.

עפר שלח: איתן, הסאונד שלך לא טוב.

עפר שלח: אני לא יודע אם אתה יכול לשפר אותו בצד שלך.

איתן מדמון: אז אני אומר:

איתן מדמון: בואו נשים את הדברים על דיוקם.

איתן מדמון: יש קרן אחת בלבד של 8 מיליארד שקלים.

איתן מדמון: הסכמים נחתמו, הסכמים הראשונים, על חצי קרן או 3 מיליארד בסך הכול, נחתמו בראשון באפריל בסך הכול.

איתן מדמון: אנחנו מדברים עכשיו, אנחנו ב-16 באפריל.

איתן מדמון: אני מזכיר שבאמצע היה גם פסח.

איתן מדמון: אני מזכיר שהמערכת הבנקאית עובדת עם 25% כוח אדם בסניפים ועוד 25% בבית ו-50% בחופש.

איתן מדמון: בסדר?

איתן מדמון: זו המציאות אל מול מצב שאנחנו עם קרוב ל-40,000 בקשות שהוגשו במסגרת הקרן הזאת.

איתן מדמון: אגב, זו כמות בקשות הרבה יותר גבוהה מכמות הבקשות שהוגשו לאורך חיי הקרן של העסקים הקטנים במשך שלוש או ארבע שנים.

איתן מדמון: אז בואו נבין, קודם כול, שנייה אחת, את הסיטואציה.

איתן מדמון: הסיטואציה היא שאנחנו מדברים על 8 מיליארד שקלים.

איתן מדמון: ואגב, זה לא כסף שקיבלנו מהמדינה או שהעסקים קיבלו מהמדינה.

איתן מדמון: זה כסף של הבנקים.

איתן מדמון: אלה כספי מפקידים של הבנקים, שהמדינה נותנת כיסוי בשיעור של 15% מהיקף הקרן הכולל.

יוליה מלינובסקי: עוד פעם, עוד פעם, סליחה.

עפר שלח: עוד פעם.

אנטאנס שחאדה: 15%.

אנטאנס שחאדה: המדינה טוענת - - -

איתן מדמון: עוד פעם, אני אדגיש.

איתן מדמון: אנחנו מדברים על קרן של 8 מיליארד שקלים.

איתן מדמון: ה-8 מיליארד שקלים הללו הם כספים של הבנקים, מהמקורות של הבנקים, מכספי המפקידים של הבנקים.

איתן מדמון: המדינה ערבה ל-15% מההיקף הכולל של הקרן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': המדינה ערבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי.

עפר שלח: שנייה, איתן, רק כדי לברר - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה רק 15%?

עפר שלח: רגע, תנו לי.

עפר שלח: - - נאמר לנו גם על ידי אסף וסרצוג שהודיע פה, שבסוף ההוצאה out of pocket של המדינה תהיה ה-default, אלה שלא יעמדו בתנאי ההלוואה.

עפר שלח: האם נאמר לכם משהו ונקבעו התנאים שבהם אתם נותנים הלוואה?

עפר שלח: והאם להבנתך 15% זה פשוט התחזית של המדינה למי שלא יעמוד בהלוואות שלו?

איתן מדמון: חבר'ה, יש הסכם חתום.

עפר שלח: שמה נאמר בו?

עפר שלח: מבחינת התנאים – אני בא אליך, לבנק, עכשיו לקבל הלוואה, מה התנאים?

איתן מדמון: קודם כול, אנחנו מדברים על ערבות בלבד של המדינה.

איתן מדמון: מזכיר לכם, ערבות זה במידה שיהיה כשל.

איתן מדמון: והערבות היא על 15% מסכום של 8 מיליארד, שמגיע מכספי המפקידים של הבנק.

איתן מדמון: בסדר?

איתן מדמון: בואו, קודם כול, נבין את הסיטואציה.

עפר שלח: לא, אבל זה 15% פרטני?

איתן מדמון: רגע.

איתן מדמון: בהסכם שחתמנו עם המדינה, והמדינה עמדה על זה, אחד מהסעיפים קובע שעל המערכת הבנקאית לנהל חיתום זהיר ואחראי שבשגרה.

איתן מדמון: אתם לא יכולים – אי-אפשר לבוא, מצד אחד, ולדרוש מאיתנו דבר אחד והמדינה מחתימה אותנו על דבר אחר, מצד שני.

יוליה מלינובסקי: המדינה לא משקיעה בזה כסף, נכון?

איתן מדמון: שנייה, רגע.

איתן מדמון: ולמה המדינה מחתימה על כזה סעיף?

איתן מדמון: יש בזה היגיון, כי היא רוצה להקטין את רמת הסיכון שלה ב-15% שהיא נותנת כערבות, לא ככסף, כערבות.

איתן מדמון: עכשיו, שאלת מה קורה בעולם.

איתן מדמון: בואו נבדוק מה קורה בעולם.

איתן מדמון: אז בעולם יש שיעורי ערבות שנעים בין 100% של המדינה למדינה הכי הכי זה סדר גודל של 60%-70%.

איתן מדמון: מדינת ישראל החליטה, אני מכבד את זה.

איתן מדמון: ניסינו להסביר לאוצר שזה לא נכון.

איתן מדמון: אנחנו גם היום, אני או-טו-טו אוציא עוד פעם מכתב לאוצר ואני אסביר למה אנחנו חושבים שהשיעור הזה הוא לא נכון ביחס למצב, ביחס לסיכון, ביחס להיקף, ביחס לעומק של המשבר הזה, ביחס לצרכים, ביחס לסוגי העסקים שצריכים את האשראי הזה כמו אוויר לנשימה; ואלה עסקים קטנים בעיקר, אבל גם אלה עסקים גדולים, גם הם צריכים איזשהו טיפול כזה או אחר.

איתן מדמון: ואי-אפשר לטפל בכל הדברים האלה בצורה מדורגת, להגיד: בואו נתחיל עם 15%, נראה מה יהיה, ואז נגדיל ל-30%, ל-40%, ל-50% ול-60%.

יוליה מלינובסקי: רגע, דקה.

יוליה מלינובסקי: אבל אתה אמרת שסך הכול קרן של 8 מיליארד שקלים.

יוליה מלינובסקי: אבל הסכם שחתמתם הוא רק על 3 מיליארד שקלים כרגע, נכון?

איתן מדמון: לא.

איתן מדמון: אני אסביר עוד פעם.

איתן מדמון: בראשון לאפריל חתמנו על הסכם של 3.2 מיליארד בסך הכול, כל בנק קיבל, נדמה לי, מנה של 320 מיליון או 350 מיליון שקלים.

איתן מדמון: לאחר מכן, בדיון בוועדת הכספים שנערך שבוע-שבוע וחצי אחרי זה, זה הוגדל בעוד 4 או 5 מיליארד, כך שבסך הכול הקרן הכוללת כרגע עומדת על 8 מיליארד.

איתן מדמון: אבל כל זה, רבותיי, קורה ממש בימים האחרונים.

איתן מדמון: אני רוצה שתבינו.

איתן מדמון: והמערכת כורעת תחת נטל עומס הבקשות.

אוסאמה סעדי: אני לא הבנתי.

אוסאמה סעדי: איתן, סלח לי, אתה אומר שהקרן היא כסף של פיקדונות של לקוחות של הבנקים עצמם.

אוסאמה סעדי: עכשיו אתה אומר שאתם קיבלתם מנות של 400 מיליון שקלים.

אוסאמה סעדי: אז קיבלתם כסף מהאוצר או לא קיבלתם כסף מהאוצר?

אוסאמה סעדי: מה זה המנות האלה?

איתן מדמון: לא קיבלנו אגורה אחת מהאוצר.

אוסאמה סעדי: אז רק ערבות כאילו קיבלתם.

עפר שלח: הם קיבלו ערבות 1.2 מיליארד.

אוסאמה סעדי: ערבות על 1.2 מיליארד.

עפר שלח: כן.

איתן מדמון: נכון, נכון.

שחר תורג'מן: עפר, זה שחר, יושב-ראש בריל.

שחר תורג'מן: אני אשמח להגיב מתי שזה מתאפשר.

אנטאנס שחאדה: לא, 1.2 מיליארד זה על 8 מיליארד, ערבות על 8 מיליארד.

איתן מדמון: אנחנו חושבים שערבות של 15% בעת הזו בקרן שיש לה צרכים רבים, מגוונים ומאוד מסוכנים, הוא מאוד מאוד נמוך.

איתן מדמון: הצגנו את זה לפני האוצר.

איתן מדמון: הצגנו לפני ועדת הכספים.

איתן מדמון: דעתנו לא התקבלה.

איתן מדמון: אנחנו מנסים שוב פעם להסביר לאוצר שעל סמך הניסיון, על סמך ההיקף, על סמך רמת הסיכון המורגשת, אנחנו חושבים שצריך להגדיל את זה בצורה משמעותית, על מנת שנוכל לתת מענה למגוון שלם של ענפים, להרבה מאוד ענפים, באופן הזה שהם יוכלו להתמודד עם המשבר העצום.

עפר שלח: שאלה, איתן, לפני שנשמע תשובה מאסף וסרצוג, כי מה שאתה אומר פה אלה דברים שאני לא הכרתי אותם, והם דברים קשים מאוד.

עפר שלח: נגיד שמחר האוצר אומר לכם: תהיה לכם ערבות של 100%, האם אתם ערוכים, לאור זה שאתה אומר שקיבלתם 40,000 בקשות, זה יותר ממה שכל הקרן קיבלה בימי חלדה, ולאור זה שאומרים לכם שאתם צריכים לנהל חיתום זהיר כבשגרה, בכמה אתם יכולים לעמוד בכלל?

עפר שלח: זאת אומרת, כמה ייקח עד שהבקשה ה-1,000, לא ה-40,000, תעבור דרך המערכת שלכם, עוד לפני הכסף?

אוסאמה סעדי: ובהמשך, איתן, לשאלה של עפר, מתוך ה-40,000 הבקשות שהוגשו עד היום, כמה בקשות אושרו עד היום?

איתן מדמון: היקף הבקשות שאושרו הוא סדר גודל של 1,500 בקשות בסך הכול.

אנטאנס שחאדה: אבל אלה לעסקים קטנים בלבד, כן?

איתן מדמון: כן, לעסקים קטנים.

איתן מדמון: אנחנו מעריכים שבפרק זמן של – אני אהיה זהיר פה, אני אתן טווח של בין שבועיים – קודם כול, ככה: 70% מהבקשות פנו כבר, יצרו קשר עם בעלי העסקים והתחילו איתם תהליך של הגשת מסמכים והשלמות וכו'.

איתן מדמון: סדר גודל של 70% מאותן 40,000 הבקשות.

איתן מדמון: אני מקווה שבימים הקרובים נגיע ל-100% מתוך 40,000, שנוכל להגיד - - -

יוליה מלינובסקי: רגע, אבל מה ההליך?

יוליה מלינובסקי: אתה יכול, בבקשה, לפרט?

איתן מדמון: יש הליך.

איתן מדמון: ההליך הוא הליך חיתום רגיל של בנק.

איתן מדמון: צריך לנתח את העסק.

יוליה מלינובסקי: לכמה זמן ההלוואה הזאת ניתנת?

יוליה מלינובסקי: יש לה תנאים?

איתן מדמון: ההלוואה ניתנת לחמש שנים.

איתן מדמון: חבר'ה, כל הדברים האלה נמצאים, אלה הסכמים שנמצאים אצל האוצר.

יוליה מלינובסקי: לא, לא.

יוליה מלינובסקי: אני רוצה לשמוע.

יוליה מלינובסקי: ספר לנו.

יוליה מלינובסקי: צריך תשובה יותר מעניינת.

עפר שלח: ספר לנו.

עפר שלח: תפרט לנו.

אנטאנס שחאדה: השר אמר שה-8 מיליארד נכנס כאילו בתוכנית הכלכלית.

אוסאמה סעדי: בוודאי.

עפר שלח: איתן, מה תנאי הלוואה?

עפר שלח: אני בא אליך עכשיו כעסק קטן לקבל הלוואה, מה תנאי הלוואה?

איתן מדמון: הלוואה היא בעיקרון לחמש שנים.

איתן מדמון: הריבית היא ריבית – כל בנק עובד לפי שיקול העסקי שלו.

איתן מדמון: יש איזה טרגט מסוים שהאוצר רוצה שנגיע אליו.

איתן מדמון: אני מאמין שברמה כזו או אחרת, כל בנק לפי שיקוליו הוא יגיע לטרגט הזה.

אוסאמה סעדי: מה הממוצע של הריבית?

איתן מדמון: ברמה העקרונית, סכום ההלוואה - - -

אנטאנס שחאדה: טווח, מה טווח הריבית?

יוליה מלינובסקי: רגע, רגע.

יוליה מלינובסקי: מה הסכום?

אנטאנס שחאדה: טווח הריבית, לפחות טווח.

עפר שלח: חבר'ה, תנו לו להשלים תשובה ואחר כך נשאל.

איתן מדמון: תראו, אני לא יכול.

איתן מדמון: למרות שאני נורא רוצה וזה עומד לי על קצה הלשון להסביר, לתת לכם את הריבית, כי היא הרבה יותר נמוכה ממה שאתם חושבים ומשערים.

איתן מדמון: אני לא רוצה להגיד את זה; אני לא יכול להגיד את זה בשם כל הבנקים.

איתן מדמון: אסור לי.

יוליה מלינובסקי: אתם בקרן הזאת לא קיבלתם הנחיות מסוימות?

איתן מדמון: שנייה, אסור לי.

עפר שלח: לא, אבל את היעד של האוצר, הממוצע הזה, אתה יכול להגיד לנו?

איתן מדמון: היעד של האוצר, שהאוצר יגיד את היעד.

איתן מדמון: תבינו, אסור לי, מבחינה הגבלית, מבחינת הגבלים עסקים.

עפר שלח: אוקיי.

עפר שלח: בסדר.

עפר שלח: מקובל.

איתן מדמון: אסור לי לדבר על ריביות.

איתן מדמון: אסור לי לתת איזשהו יעד או איזשהו - - - כי אחרת זה מיישר את כל המערכת אליה ואני לא רוצה להיות במקום הזה.

איתן מדמון: ואסור לי להיות במקום הזה מבחינה משפטית.

עפר שלח: מקובל.

איתן מדמון: עכשיו, ההלוואות עוברות חיתום בבנקים.

איתן מדמון: המערכת מונחית לבצע תהליכים מהירים, זריזים, קלים, פשוטים, ככל שניתן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמה זמן בערך זה לוקח?

איתן מדמון: אני מדגיש, ככל שניתן, כי בסוף בסוף בסוף, תזכרו שאלו הלוואות.

איתן מדמון: אני רוצה להגיד גם עוד משהו, עפר.

איתן מדמון: מי שחושב שהבעיות של המשק הישראלי ושל המגזר העסקי ייפתרו רק על ידי הלוואות, אני חושב שהוא טועה ומטעה.

עפר שלח: בסדר.

עפר שלח: אנחנו איתך בעסקי ההלוואות.

עפר שלח: איתן, אנחנו איתך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל כמה זמן זה לוקח עם כל - - -?

אנטאנס שחאדה: אתה אומר: מהר ככל האפשר.

אנטאנס שחאדה: בכל היישובים הערביים, סניפי הבנקים סגורים.

אנטאנס שחאדה: איך הם יקבלו את השירות?

עפר שלח: תענה, בבקשה, על זה.

עפר שלח: אבל גם על עוד שאלה.

קריאה: עפר, זימנתם אותנו כדי לשמוע גם את הצד שלנו.

קריאה: אני מבקש להשמיע את הצד שלנו.

עפר שלח: אתה מייד תשמיע, אני מבטיח לך.

עפר שלח: חבר'ה, זה דיון זום, אין מה לעשות.

עפר שלח: יש לו מגבלות.

עפר שלח: איתן מדמון, אני הסתכלתי על מה שקורה בעולם, אפרופו מה שאתה אומר.

עפר שלח: לקחתי, למשל, את שווייץ או לקחתי את ברלין כחלק מהפדרציה הגרמנית.

עפר שלח: אתה צריך למלא טופס באינטרנט, ו-75% מההלוואות האפשריות כבר ניתנו בשבוע הראשון.

עפר שלח: עכשיו, אתה מסביר לנו – בינתיים, נשמע את תשובת האוצר – שהמגבלה היא לא אצלכם.

עפר שלח: נגיד שהאוצר יגיד מחר: 100%, אין לכם סיכון בכלל, האם אתם תהיו ערוכים לתהליך שבו הדבר הזה יהיה בטופס באינטרנט ופשוט ירוץ כמעט באוטומט?

איתן מדמון: ברמה העקרונית - - -

עפר שלח: נקטע.

עפר שלח: אוקיי.

עפר שלח: אסף וסרצוג איתנו?

יוליה מלינובסקי: זה נורא מה שקורה.

יוליה מלינובסקי: אפשר להחזיר את איתן?

עפר שלח: יחזור אחר כך.

אסף וסרצוג: כן.

עפר שלח: אסף, שלום.

אסף וסרצוג: שלום.

עפר שלח: קודם כול, סליחה שאני מתנפל עליך, אבל אתה נציג האוצר פה.

עפר שלח: אני חושב שזה לא בסדר שנציג החשב הכללי לא נמצא בדיון.

עפר שלח: אבל אחרי שהערתי את זה, בוא ניכנס.

עפר שלח: ואתה שמעת, אני מניח, את האמירות של איתן מדמון.

עפר שלח: האם הוא מדייק בצורה שהוא תיאר את המצב?

אסף וסרצוג: אני שמעתי רק חלקית.

עפר שלח: הוא מתאר פשוט.

עפר שלח: יש הסכם אחד על 8 מיליארד שקלים שהמדינה ערבה ב-15%.

עפר שלח: 8 מיליארד שקלים, שהוא מדגיש ואנחנו מדגישים, אלה כספי הבנקים, אלה כספי החוסכים של הבנקים.

עפר שלח: ערבות מדינה ל-15%.

עפר שלח: הנחיה שלכם היא שעל המערכת הבנקאית לנהל חיתום זהיר כבשגרה.

עפר שלח: והתוצאה של זה היא שאושרו 1,500 בקשות מתוך 40,000, ושהבנקים בדרך הטבע, ובצדק, מאוד מאוד זהירים, מה שיוצר מצב שאנשים לא מקבלים את ההלוואות.

עפר שלח: האם זה תיאור מדויק של המצב?

יוליה מלינובסקי: גם הריביות הן כמו בשוק.

יוליה מלינובסקי: לא משהו מיוחד.

עפר שלח: אסף, בבקשה.

אסף וסרצוג: קודם כול, כן, חשוב שיהיה פה נציג החשב הכללי שיענה על הדברים, וביקשתי מהם גם להעלות.

אסף וסרצוג: התשובה היא לא.

אסף וסרצוג: זה מאוד לא מדויק.

אסף וסרצוג: בואו רגע נעשה סדר.

אסף וסרצוג: ערבות מדינה היא 85%.

אסף וסרצוג: המדינה מתקצבת את ה-default ב-forward של 15%, אבל המדינה ערבה ל-85% מסך ההלוואות.

אסף וסרצוג: זאת אומרת, אם בסופו של דבר, כל ההלוואות יהיו ב-default, המדינה צריכה להיות ערבה ל-85% מהסכום.

אסף וסרצוג: ההנחה היא שזה, כמובן, לא המצב, מכוון שחלק מהלוואות יהיו ב-default, רוב ההלוואות לא אמורות להיות ב- default.

אסף וסרצוג: זה חלק מהסיבה שדורשים כאלה מעגלי חיתום בבנקים, זאת גם הסיבה שדורשים ערבות מסוימת מהלווה, זאת גם הסיבה שדורשים ערבות מסוימת מהבנק, כדי שיהיה פה איזשהו ניהול סיכונים בדבר הזה.

אסף וסרצוג: קודם כול, זה לא נכון.

אסף וסרצוג: דבר שני, התנאים בקרן הם תנאים מאוד טובים.

אסף וסרצוג: אפשר לבוא ולטעון שאפשר יותר.

אסף וסרצוג: אבל זה משהו אחר.

אסף וסרצוג: התנאים בקרן הם תנאים מאוד טובים.

אסף וסרצוג: בניגוד לקרנות קודמות, קודם כול, ערבות מדינה פה עלתה מ-70% ל -85%.

אסף וסרצוג: מה שאיתן דיבר עליו זה יחס המינוף.

אסף וסרצוג: הוא בגדול אומר: אם אתם ממנפים יותר, כלומר, יותר כסף ציבורי ופחות כסף של הבנק, אז יש פחות סיכון.

אסף וסרצוג: זה ברור.

אסף וסרצוג: אבל יש איזשהו איזון מסוים בדבר.

אסף וסרצוג: יש גרייס של שנה עד שהעסק מתחיל לשלם.

אסף וסרצוג: המדינה מסבסדת לו את הריבית של השנה הראשונה.

אסף וסרצוג: עסקים עד 25 מיליון שקלים יכולים לקחת הלוואה בגובה גבוה יותר ממה שאחרים יכולים, שיש להם גובה של 8%, לפעמים 16%.

אסף וסרצוג: הריביות, אני לא יודע אם נכון להגיד אותן פה או לא, אבל הן ריביות פחות.

אסף וסרצוג: פריים פלוס סדר גודל של פלוס-מינוס 1.5%.

יוליה מלינובסקי: פלוס או מינוס?

יוליה מלינובסקי: בוא, בוא, אסף, אל תעשה מאיתנו – פלוס זה פלוס, מינוס זה מינוס.

יוליה מלינובסקי: אתה יודע, זה משנה את הריביות.

יוליה מלינובסקי: פריים פלוס כמה?

אסף וסרצוג: אמרתי.

אסף וסרצוג: 1.5%.

עפר שלח: 1.5%.

יוליה מלינובסקי: לא מינוס?

עפר שלח: הוא התכוון לפלוס-מינוס על ה-1.5%.

עפר שלח: לא שזה פלוס 1.5% או מינוס 1.5%.

אסף וסרצוג: עוד פעם, זה משתנה.

עפר שלח: כמה הפריים היום?

עפר שלח: רק שנהיה מאופסים.

אסף וסרצוג: 1.6%, לדעתי.

יוליה מלינובסקי: כמה?

אסף וסרצוג: 1.6%, זה ריבית בנק ישראל פלוס 1.5%.

עפר שלח: אוקיי.

אסף וסרצוג: עכשיו לגבי ההתנהלות מול הבנקים.

אסף וסרצוג: ופה אני באמת אשמח שנציג חשכ"ל, ברגע שהוא יעלה, תפנו את זה אליו.

אסף וסרצוג: הוא ידע לספר את זה בצורה יותר טוב.

אסף וסרצוג: אבל, קודם כול, הבנקים חתומים על הסכם.

אסף וסרצוג: הסכם זה עבר מול הבנקים.

אסף וסרצוג: התנאים היו ידועים.

אסף וסרצוג: האופן שבו יצטרכו לעבוד היה ידוע.

אסף וסרצוג: היו כמה שיחות עם הבנקים לאורך התקופה האחרונה, שבחלקן הם העלו את הקשיים.

אסף וסרצוג: חלק מהדברים האלה קיבלו מענה, חלק מהדברים, לשיטת משרד האוצר, לא צריכים לקבל מענה.

אסף וסרצוג: כן חשוב להגיד שיש שונות אדירה בין הבנקים.

אסף וסרצוג: יש בנקים שבאים ואומרים: אנחנו רצים עם זה בכל הכוח, מתגייסים לאירוע הזה, ואנחנו צופים שנאשר סדר גודל של 50%,70%,80% מהבקשות.

אסף וסרצוג: ויש בנקים שפחות.

אסף וסרצוג: אני לא רוצה להיכנס לזה כרגע כאן.

עפר שלח: לא, אתם משאירים להם את זה פתוח.

עפר שלח: ברגע שאתם אומרים להם: חיתום זהיר כבשגרה, אז אתם לא מדרבנים אותם לפתוח את השערים, אלא גם משאירים פתוח לשיקוליו של בנק.

אסף וסרצוג: אני לא מכיר שנאמר להם חיתום זהיר שבשגרה.

עפר שלח: זה נשמע כמו ציטוט, האמת.

אנטאנס שחאדה: זה סעיף בהסכם.

אנטאנס שחאדה: זאת לא המלצה.

עפר שלח: זה נשמע לי כמו ציטוט.

אנטאנס שחאדה: זה סעיף בהסכם.

אנטאנס שחאדה: אבל זה משאיר גם את העסקים שהיו בקשיים לפני המשבר.

אנטאנס שחאדה: אתה מונע מהם לקבל הלוואות.

אנטאנס שחאדה: אז אתה נותן הלוואות רק לעסקים טובים או חזקים, והחלשים כאילו, סליחה על הביטוי, נדפקים פעמיים.

אסף וסרצוג: אם העסק היה לא טוב לפני המשבר, גם לפני מהשבר לא יכל לקבל הלוואה.

אסף וסרצוג: כרגע בואו נשים את זה שנייה אחת בצד.

אסף וסרצוג: אנחנו מדברים על רוב העסקים.

אסף וסרצוג: אני לא יודע מה שנוהל הבנקים צריך להיות - - - עסקים כרגיל.

אסף וסרצוג: אני כן יודע – קודם כול, לבנקים אי-אפשר להגיד מה לעשות.

אסף וסרצוג: אפשר לפנות אליהם.

אסף וסרצוג: אני מכיר שהממונה על הבנקים כן פנתה בדרישה לבנקים.

אסף וסרצוג: בנק ישראל גם הילווה כסף בריבית בנק ישראל לבנקים, כדי שהם יוכלו להלוות את הכסף הזה לעסקים קטנים, כדי להגדיל את הנזילות.

אסף וסרצוג: נעשו הרבה מאוד צעדים בעניין הזה, והיו גם הרבה מאוד שיחות עם הבנקים.

אסף וסרצוג: בסוף, בנק זה בנק.

אסף וסרצוג: אתה לא יכול להכריח אותו משהו שהוא לא רוצה.

יוליה מלינובסקי: רגע, יש לי השאלה.

אסף וסרצוג: רגע, רק אסיים.

אסף וסרצוג: כמו שאמרתי, יש שונות מאוד מאוד גדולה בין הבנקים.

אסף וסרצוג: יש בנקים שיותר נוטים להבין את הסיטואציה ויותר פותחים את שעריהם או יותר זמינים, לצורך העניין.

אסף וסרצוג: ויש בנקים שפחות.

עפר שלח: חברת הכנסת מלינובסקי, בבקשה.

יוליה מלינובסקי: אסף, תקשיב, אנחנו נמצאים במשבר לאומי, ולהטיל את האחריות על בנק פרטי כזה או אחר – מה לעשות, הבנקים אצלנו הם פרטיים.

יוליה מלינובסקי: ואני יכולה להבין מנהלי בנקים שהם צריכים גם כן לנהל את הסיכונים של העסק שלהם, כי בסופו של דבר, בנק נסחר בבורסה, ואם הוא ייפול, כולנו נרגיש את זה בצורה כזו או אחרת.

יוליה מלינובסקי: אז יש 8 מיליארד שקלים שהוצגו בתוכנית הכלכלית של הממשלה מתוך 80 מיליארד שקלים.

יוליה מלינובסקי: ועכשיו מתברר שזה בכלל לא כסף של ממשלה, זה כסף של הבנקים, שמן הסתם - - -

אסף וסרצוג: זה לא עכשיו התברר, זה היה ככה כל הזמן.

אנטאנס שחאדה: זה לא 8 מיליארד, זה - - -

יוליה מלינובסקי: מה?

אסף וסרצוג: זה לא התברר עכשיו, זה היה ככה כל הזמן.

יוליה מלינובסקי: תקשיב, אני חושבת שזה פשוט להטיל אחריות על מישהו אחר.

יוליה מלינובסקי: אם המדינה באמת רוצה לעזור לעסקים, ואני מקווה מאוד שבאמת רוצים, זה צריך להתנהל ברשויות המדינה, ולא לקחת סיכונים מהבנקים, הבנקים הפרטיים.

יוליה מלינובסקי: ואם אתה כבר משתמש בבנקים הפרטיים, אתה צריך לבנות מערכת שבעצם הם יהיו צינור להעברת הכסף, ואת כל האבו-חלטרייה אתה עושה דרך – אתה יודע, כשאתה רוצה לגבות כסף מאנשים, מס הכנסה יודע לעשות את זה מצוין.

יוליה מלינובסקי: עכשיו, אתה כאילו עזרת לעסקים, זרקת את זה לבנקים פרטיים, הבנקים מנהלים את זה, כי זה סיכון, כי סביר להניח שהרבה עסקים בקשיים לא יחזרו לחיים.

יוליה מלינובסקי: אז מה עשית?

אסף וסרצוג: אתם מדברים על מנגנון אחד מיני כמה מנגנונים שיש בכל התוכנית הכלכלית.

אסף וסרצוג: עכשיו, צריך להגיד משהו - - -

יוליה מלינובסקי: אתה יודע, היוזמות הכי טובות - - -

עפר שלח: יוליה, אנחנו קצרים בזמן.

עפר שלח: תני לו לענות.

יוליה מלינובסקי: לא, זה פשוט מדהים.

אנטאנס שחאדה: אבל בתוכנית הכלכלית - - -

עפר שלח: חבר'ה, עמדתכם ברורה והיא גם עמדתי.

עפר שלח: אני רוצה לשמוע אותו.

אנטאנס שחאדה: אנחנו אישרנו בכנסת 32 מיליארד שקלים תמיכה בעסקים.

אנטאנס שחאדה: אבל בפועל, צריך להיות רק 15% מזה, ערבות של המדינה.

יוליה מלינובסקי: וגם לא בכסף.

אנטאנס שחאדה: יש פה משהו לא מובן.

עפר שלח: אסף, בקשה.

אסף וסרצוג: קודם כול, זה לא שזה עכשיו התברר.

אסף וסרצוג: זה הוצג לאורך כל הדרך.

אסף וסרצוג: התוכנית של 80 מיליארד כוללת גם מינוף כסף ציבורי, שהולך לשחרר אשראי בנקאי.

אסף וסרצוג: כך בכל העולם.

אסף וסרצוג: המנגנון הכי טוב שיש לתת הלוואות זה דרך הבנקים.

אסף וסרצוג: זה לא רק בישראל, זו לא המצאה שלנו.

אסף וסרצוג: בכל העולם עושים את זה.

אסף וסרצוג: וכן חשוב להגיד, כשעושים משהו דרך הבנק, יש לזה את החיסרון של הביורוקרטיה או חיסרון של ניהול סיכון, שזה גם דבר טוב.

אסף וסרצוג: ויש את היתרון, שזה החיתום, שבסוף אנחנו יודעים שגם הכסף הזה מגיע לעסקים טובים, לעסקים שידעו גם להחזיר את זה אחר כך, או בסיכוי יותר גבוה להחזיר.

אסף וסרצוג: כן צריך להגיד, א', שלעומת קרנות קודמות, זו קרן מאוד משופרת מכל הבחינות, גם ביחס למימון וגם בתנאים; וב', זה לא הכלי היחידי.

אסף וסרצוג: זאת אומרת, זה לא שמתוך התוכנית של 80 מיליארד או מתוך סך הסיוע לעסקים, אנחנו מסתכלים רק על מה שיש דרך קרנות הלוואה.

יוליה מלינובסקי: יש שם פתיחת תיק, במקרה?

יוליה מלינובסקי: בדרך כלל, יש פתיחת תיק.

עפר שלח: אני עוצר לרגע את הדיון, כי אני רוצה בזה אחר זה להעלות נציגים – אנחנו פשוט לחוצים בזמן – נציגים של מגזרים - -

רועי כהן: כן, כדאי שישמעו אותנו.

עפר שלח: - - כל אחד מהם שלוש-ארבע דקות, כדי להבהיר את הנקודה הזאת או נקודות אחרות שנוגעות ליישום הצעדים הכלכליים של האוצר.

עפר שלח: עורך דין רועי כהן, נשיא לה"ב, בבקשה.

יוליה מלינובסקי: מעניין אם הם לוקחים פתיחת תיק.

יוליה מלינובסקי: בדרך כלל, בהלוואות לוקחים פתיחת תיק.

עפר שלח: רועי, בבקשה.

רועי כהן: בוקר טוב לכולם.

רועי כהן: תודה, עפר, על ההזדמנות.

רועי כהן: אני רוצה לפתוח ולהגיד שאני הולך לדבר בשם באמת מגזר העצמאים והעסקים הקטנים ולציין את העובדות בשטח.

רועי כהן: קודם כול, צריך להגיד את האמת:

רועי כהן: התנאים בקרן בערבות המדינה - - -

עפר שלח: הופ, נדמה לי שהוא הלך להגיד מילה טובה.

עפר שלח: אז מייד נקטע.

יוליה מלינובסקי: מעניין אם בנקים לוקחים פתיחת תיק.

רועי כהן: לא סתם יש 40,000 פניות.

עפר שלח: רועי, תתחיל מהתחלה.

עפר שלח: התנאים בתוכנית הם?

רועי כהן: קודם כול, אני אפתח ואגיד שאני בא לדבר באמת בשם העצמאים והעסקים הקטנים, מאות, שפונים אלינו ומבקשים, כנראה, להציף את מה שקורה בשטח בפניכם כחברי הוועדה.

רועי כהן: אכן התנאים בקרן בערבות המדינה הם תנאים טובים.

רועי כהן: הם תנאים שנותנים גרייס של שנה.

רועי כהן: הם בריבית הגיונית, פריים פלוס 1.5%.

רועי כהן: לכן לא פלא שיש 40,000 פניות.

רועי כהן: אבל צריך להסתכל על הנתון של כמה שאושרו.

רועי כהן: תבינו מה עושים פה.

רועי כהן: יד אחת אומרת ככה ויד שנייה אחרת.

רועי כהן: תבינו, כאשר משרד הבריאות מפרסם שענפים שלמים, כמו מסעדות, כמו אולמות אירועים, כמו חדרי הכושר, כמו כל ההסעות, אין להם שום סיכוי לחזור לעבודה בטווח של חמישה, שישה החודשים הקרובים, אין אחד – אתמול עלה אבי לוי מהמסעדנים – אין מסעדן אחד שקיבל הלוואה מהבנקים.

רועי כהן: אין אחד.

רועי כהן: לכן כל הניסיון הזה של האוצר להציג כאילו יש קרן וכאילו אנשים מקבלים הלוואות, זה לא נכון.

רועי כהן: כי הבנקים עושים את החישוב שלהם ואומרים שענפים שמשרד הבריאות אומר שאין סיכוי שיחזרו לעבוד – איך הם ייתנו להם הלוואה?

רועי כהן: משהו פה מקולקל בשיטה.

רועי כהן: צריך שמדינת ישראל דווקא לענפים האלה שבסיכון - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון.

רועי כהן: - - תדרוש מהבנקים ותיתן אולי ערבות הרבה יותר גבוהה, שהסיכון יהיה הרבה יותר נמוך לבנקים, כדי שהם ייתנו לאותם עסקים.

רועי כהן: כל מי שמגיש בקשה, מהענפים שאמרתי לך, נדחה על הסף.

רועי כהן: אין דיון אפילו עליו.

רועי כהן: שלא יגיד לי איתן מדמון שיש דיון עליו.

רועי כהן: אין דיון עליו.

רועי כהן: אני יודע את זה ממקור ראשון, מתוך מנהלי הבנקים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם תוכלו לספק לנו דוגמאות?

רועי כהן: אני אביא לכם את הדוגמאות.

רועי כהן: אין דיון עליהם בכלל.

רועי כהן: הם נמצאים בענפים שהוגדרו בסיכון, ולכן אין סיכוי שיקבלו בכלל הלוואות.

אוסאמה סעדי: רועי, אתה אומר שכל ענפים, המוגדרים כענפים בסיכון – מסעדנות, בעלי אולמות, הסעות, כל הדברים אלה – נדחים על הסף והם לא מקבלים הלוואות?

רועי כהן: הסעות, ביגוד, חדרי כושר, אולמות אירועים, כל אלה נדחים על הסף.

אנטאנס שחאדה: אז מה פירוש ערבות מדינה במקרה כזה?

אנטאנס שחאדה: אני לא מבין.

עפר שלח: אגב, רועי, יכול להיות שהפתרון להם צריך להיות אחר, ולא במסגרת הלוואות הבנקים.

רועי כהן: נכון.

רועי כהן: נכון.

רועי כהן: יכול להיות.

רועי כהן: אבל לא להציג כלפי הציבור שיש פתרון, ש-40,000 פניות - - - מה קורה לי בווטסאפ ומה קורה לי - - - אנשים אומרים לי: רועי, לקחנו אנשי מקצוע, עשינו תוכנית עסקית, הראנו שאם אנחנו חוזרים – אבל מצד שני משרד הבריאות מפרסם שעד ספטמבר אנחנו לא נעבוד.

רועי כהן: הבנקים קוראים את זה ואומרים: רגע, מאיפה אתה תחזיר את הכסף?

רועי כהן: אתה צריך להמשיך לשלם את השכירות, אתה צריך להמשיך לשלם את ההלוואות הקיימות שלך, אתה צריך להמשיך לשלם את התפעול, מאיפה אתה תחזיר את זה?

רועי כהן: מאיפה?

אוסאמה סעדי: רועי, אני רוצה לשאול.

אוסאמה סעדי: ברגע שבעל עסק קטן מגיש לבנק בקשה להלוואה.

אוסאמה סעדי: ואנחנו שמענו מאיתן כאן שהם נדרשים לחיתום זהיר ולבדוק כאילו מדובר בהלוואה רגילה, לא בהלוואה עם ערבות מדינה של 85%, ואז הם צריכים לבדוק את כושר הפירעון שלו.

אוסאמה סעדי: האם הבנקים דורשים ערבויות, ביטחונות, חוץ מערבות המדינה?

רועי כהן: ערבות אישית.

רועי כהן: ערבות - - -

יוליה מלינובסקי: תשאל אם גם לוקחים על פתיחת תיק.

יוליה מלינובסקי: זה נורא מעניין.

יוליה מלינובסקי: כי בדרך כלל בהלוואות לוקחים על פתיחת תיק.

עפר שלח: אנחנו נחזיר את רועי כהן עוד מעט.

עפר שלח: אנחנו לא שומעים אותך במערכת הכללית.

רועי כהן: בעצמאים – רגע, אני רוצה להגיד – פגע הכי.

רועי כהן: הם הורידו את הקריטריון שהיה או 8% או 500,000 שקלים לעסקים, שהיו צריכים את העזרה הזאת, כי הם העסקים שנפגעו הכי הרבה, שירדו מ-100 לאפס, וקבעו בהתחלה, עכשיו, לפני שבועיים, 8%.

רועי כהן: אחרי שנלחמתי והגעתי לצעקות עד סוף השמיים, העלו את זה בחזרה ל-16%.

רועי כהן: אני רוצה שהוועדה היום תיתן הנחיה ותעשה הכול, כדי שהמצב יחזור לקדמותו, כי הקרן הזאת באה לעזור לעסקים הקטנים, היא באה לעזור לאלה שכרגע נפגעו.

רועי כהן: לא יכול להיות שייתנו לעסק של 1.5 מיליון שקלים מחזור רק 120,000 שקלים עזרה.

רועי כהן: זה לא יכול להיות.

רועי כהן: זה בלתי הגיוני כאשר גם 10% מזה צריך להשאיר אצל הבנק.

רועי כהן: זה לא הגיוני.

רועי כהן: זה היה צריך להיות או 8% או 500,000 שקלים, הגבוה מביניהם.

רועי כהן: הם החליטו להוריד את זה ל-8%.

רועי כהן: אחרי הלחץ שלנו החזירו את זה ל-16%.

רועי כהן: אני רוצה שהוועדה תחזיר את הקריטריון בדיוק כמו שהיה.

רועי כהן: תבינו, במקום לעזור לעסקים, מקשים עליהם את החיים.

רועי כהן: ושוב, אתם חייבים להבין שהעסקים שבאמת צריכים את הכסף אין להם סיכוי לראות את הכסף מהקרן בערבות מדינה.

רועי כהן: כלומר, זה הכול בלוף אחד גדול.

רועי כהן: זה בלוף אחד גדול.

עפר שלח: רועי, הבנו.

עפר שלח: לא יהיו שאלות והערות בשלב הזה.

עפר שלח: אנחנו נסכם את זה אחר כך.

עפר שלח: רועי כהן, תודה רבה בשלב הזה.

אוסאמה סעדי: לא בעניין ההלוואות, עפר.

אוסאמה סעדי: רועי, אני שמעתי אותך - - -

עפר שלח: אוסאמה, אני - - -

אוסאמה סעדי: הייתה הודעה - - -

עפר שלח: מאה אחוז.

עפר שלח: אי-אפשר, אנחנו לא נוכל את כל הנקודות שעולות - - -

אוסאמה סעדי: לא, לא.

אוסאמה סעדי: אני מדבר על המענקים, לא על ההלוואות.

אוסאמה סעדי: מענקים.

אוסאמה סעדי: אתה פרסמת בשם לה"ב שהגעת לסיכום עם האוצר על מענק של 10,000 שקלים.

רועי כהן: 10,500, כן.

אוסאמה סעדי: לא לקחת בחשבון את הכנסה של בן או בת הזוג.

רועי כהן: נכון, עד מיליון שקלים.

אוסאמה סעדי: אתה יכול להגיד לנו – כי אנחנו מקבלים פניות, שכל הדברים האלה עוד לא יושמו בפועל – איפה זה עומד?

רועי כהן: כי הם צריכים להיות מאושרים ביום ראשון בוועדת הכספים.

רועי כהן: ואחרי זה, זה יצא לפרסום.

רועי כהן: אבל על כל מה שסיכמנו איתם בנושא הזה, יש מסמך מסודר.

אוסאמה סעדי: אתה יכול לחזור על זה, על הכותרות?

רועי כהן: זה יהיה 10,500 שקלים, עד 70% מהכנסה שלך.

רועי כהן: עד מיליון שקלים הכנסה, בלי קשר לבן הזוג, לפי חודשים של מרץ עד יוני.

אנטאנס שחאדה: זה מענק, כן?

רועי כהן: גם לבעלי שליטה יהיה מענה.

רועי כהן: אסף יכול להרחיב על זה, אם הוא ירצה.

רועי כהן: אנחנו פשוט מדברים פה על משהו אחר, על הקרן בערבות המדינה.

עפר שלח: זו, רועי, אם אני מבין נכון, השוואה, בסופו של דבר, בין העצמאים לבין שכירים.

עפר שלח: זו התקרה גם לשכירים.

רועי כהן: חד-משמעית השוואה.

רועי כהן: אבל עכשיו עוד פעם מנסים להכניס כל מיני עיזים.

רועי כהן: אלה סוגיות שאנחנו מדברים עליהן מול אסף.

רועי כהן: אבל כן, בגדול שר האוצר קיבל את העיקרון של השוואה בין התנאים של העצמאים לתנאים של השכירים.

רועי כהן: ודבר נוסף, בשידור חי ביום חמישי האחרון, הצלחנו להוריד גם מראש רשות המיסים הודעה שגם אלה שבין אפס ל-2,000, שהם 50,000 עצמאים שלא יכלו לקבל בגלל שהייתה להם הכנסה של פחות מ-2,000 שקלים, גם הם יהיו זכאים לקבל בחודש אפריל את אותם 70% מהכנסה שלהם.

רועי כהן: כלומר, גם אותו מנקה חדר מדרגות, שמנעת ממנו לקבל את ה-1,600 שקלים שלו, גם הוא יוכל לקבל, למרות שהוא עובד.

רועי כהן: בגלל חוק לרון, ולכן לא יכול להגיע ליותר מ-2,000 שקלים.

רועי כהן: מהאנשים האלה ניסו למנוע את האפשרות לקבל פיצוי.

רועי כהן: וגם את זה פתרנו.

אנטאנס שחאדה: לעסקים החדשים לא פתרתם, נכון?

עפר שלח: מאה אחוז, רועי, אנחנו עוצרים כאן.

אנטאנס שחאדה: לעסקים החדשים לא פתרתם?

רועי כהן: עסקים חדשים עד הראשון בספטמבר 2019, כן פתרנו.

רועי כהן: לגבי אחר הראשון לספטמבר, זו סוגיה פתוחה.

רועי כהן: יש פה את אסף שיגיד.

רועי כהן: אנחנו נמצאים במשא ומתן מולם.

רועי כהן: אני מאוד מקווה שגם זה ייפתר.

עפר שלח: מאה אחוז.

עפר שלח: אנחנו, לפי הזמן שיהיה לנו – כמות הסוגיות היא אין-סופית.

עפר שלח: רועי כהן, תודה רבה.

עפר שלח: דובי אמיתי, יושב-ראש נשיאות המגזר העסקי, איתנו?

רועי כהן: הוא ביקש ממני לייצג את המגזר העסקי.

יוליה מלינובסקי: אני רוצה לשאול שאלה ותענו עליה.

יוליה מלינובסקי: כשעסק פונה לבנק לקבל הלוואה, הבנק דורש ממנו פתיחת תיק, כן או לא?

רועי כהן: דורש ממנו לפתוח תיק בבנק ולהביא ערבות אישית.

יוליה מלינובסקי: לא, כסף.

יוליה מלינובסקי: כי בדרך כלל, כשאתה פותח תיק בבנק על ההלוואה, אתה משלם אגרה מסוימת.

רועי כהן: לא, אני לא חושב.

רועי כהן: הם חסכו את כל הביורוקרטיה הזאת.

רועי כהן: דווקא הם חסכו, בנושא הזה לא.

יוליה מלינובסקי: אין פתיחת תיק?

רועי כהן: בואי, אני אתן לך, יוליה.

רועי כהן: את מכירה אותי המון המון שנים.

רועי כהן: תבוא עכשיו המסעדה הזאת מחולון שתרצה לבקש מאותו בנק בחלון את הזה, היא תקבל סירוב על הסף, כי היא מסעדה והיא ברמת סיכון.

עפר שלח: את זה הבנו.

יוליה מלינובסקי: רועי, אני הבנתי.

יוליה מלינובסקי: אני שאלתי שאלה פשוטה.

יוליה מלינובסקי: האם נוהל תשלום על תפיחת תיק בקרן הזאת קיים או לא?

רועי כהן: אני חושב שהנוהל קיים, אבל בסבירות מאוד נמוכה.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת, עסק שהוא בקשיים בא לקרן הזאת, גם בנק מבקש: תפתח תיק, תשלם כסף?

עפר שלח: יוליה, זו שאלה למנכ"ל איגוד הבנקים.

יוליה מלינובסקי: אז יופי.

יוליה מלינובסקי: אנחנו נשאל, כי אני רוצה להבין את זה.

עפר שלח: אז מאה אחוז, אנחנו נחכה עם זה.

עפר שלח: רועי כהן, תודה רבה.

רועי כהן: תודה, עפר.

רועי כהן: תודה.

עפר שלח: נמצא איתנו ירון גינדי, נשיא לשכת יועצי המס?

עפר שלח: כן.

עפר שלח: תוספת שלך, הדברים שלא עלו קודם.

ירון גינדי: שלום לכולם.

ירון גינדי: רק משפט אחד על המענק.

ירון גינדי: אתם שאלתם את רועי אם זו השוואה בין שכירים לעצמאים.

ירון גינדי: הוא התכוון שזו השוואה לחודש אחד בלבד בין שכירים לעצמאים.

רועי כהן: צודק.

רועי כהן: לחודש אחד בלבד.

רועי כהן: המאבק שלנו יתחיל מחדש במאי.

ירון גינדי: השכירים יכולים לקבל במהלך הזה עד 75,000 שקלים דמי אבטלה.

ירון גינדי: העצמאים רק עד 16,000.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה?

אנטאנס שחאדה: זה חד-פעמי.

ירון גינדי: השכירים לא מוגבלים בשכר שהם מרוויחים, העצמאים כן.

ירון גינדי: ויש עוד, אני לא רוצה להיכנס לזה.

ירון גינדי: אני רוצה רגע לגעת בקרן בלבד ולספר לכם סיפור אישי.

ירון גינדי: אני אתמול הגשתי עבור לקוחה שלי בקשה לקרן.

ירון גינדי: לקוחה קטנה, עסק קטן.

ירון גינדי: לקח לי שלוש וחצי שעות – לי, איש מקצוע – למלא את הטפסים.

ירון גינדי: תראו כמה טפסים.

ירון גינדי: הינה, אני מראה לכם פה.

ירון גינדי: מי שמסתכל ורואה אותי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שבעצם אמורים להיות להם כל הפרטים האלה, נכון?

ירון גינדי: אני לא סיימתי.

ירון גינדי: אני לא סיימתי.

ירון גינדי: עכשיו, תשימו לב מה צריך.

ירון גינדי: קודם כול, יש בלבול בין עצמאים לבין בעלי חברות.

ירון גינדי: מבקשים מהעצמאים, סתם לדוגמה, יתרות מאזניות.

ירון גינדי: אין להם.

ירון גינדי: מאפשרים לי לעזור ללקוחות שלי – דרך אגב, אנחנו עושים את זה ללא תשלום – להגיש רק חמש בקשות.

ירון גינדי: אני לא יכול להגיש יותר מזה.

ירון גינדי: חוסמים אותי אם אני רוצה להגיש יותר מזה.

ירון גינדי: זאת אומרת, אני צריך לבחור: מבין 500 הלקוחות שלי, רק לאחוז אחד אני יכול לעזור.

ירון גינדי: את כל השאר, אני זורק לקיבינימט.

ירון גינדי: אף אחד לא יכול לעזור להם.

ירון גינדי: חוץ מזה, תראו מה אני צריך לעשות.

ירון גינדי: אני צריך להירשם באזור האישי.

ירון גינדי: אני צריך להגיש בקשה למילוי השאלון.

ירון גינדי: אחר כך אני צריך צילום תעודת זהות, דוחות כספיים מבוקרים 2018, דוחות מסוקרים 2019.

אנטאנס שחאדה: אתה מדבר על המענק, לא על ההלוואות, נכון?

אנטאנס שחאדה: על המענק?

ירון גינדי: רגע.

ירון גינדי: הסבר מפורט כיצד השקעת.

יוליה מלינובסקי: לא על הדוחות האלו, על הקרן.

אנטאנס שחאדה: אבל על המענק, לא על הלוואות.

ירון גינדי: יוליה, יוליה, אני גבר.

ירון גינדי: גבר יכול להתרכז רק בדבר אחד.

יוליה מלינובסקי: הוא מדבר על הקרן הזאת לעצמאים.

יוליה מלינובסקי: על זה הוא מדבר, לא על המענק.

אנטאנס שחאדה: על ה-10,00 שקלים.

יוליה מלינובסקי: לא, לא.

יוליה מלינובסקי: הוא מדבר על הזה.

ירון גינדי: לא דיברתי על 10,000 שקלים.

ירון גינדי: דיברתי על מה שאתם מדברים.

רועי כהן: על הקרן בערבות מדינה.

ירון גינדי: על הקרן בערבות מדינה.

עפר שלח: על קרן ההלוואות בערבות המדינה.

עפר שלח: לא על המענק, אנטאנס.

אנטאנס שחאדה: אוקיי.

ירון גינדי: ברור.

ירון גינדי: אחר כך אני צריך, שימו לב, הסבר מפורט כיצד השפיע נגיף הקורונה על פעילות העסק שלי או - - -לגבי הבנק שלי שלושה חודשים.

ירון גינדי: פעילות עסקית, חברות אשראי חוץ-בנקאיות, מילוי תזרים מזומנים באקסל.

ירון גינדי: מי יודע מה תזרים המזומנים שלו?

ירון גינדי: יש מישהו מכם שיודע מה תזרים המזומנים שלו באקסל קדימה?

ירון גינדי: אנחנו בכלל לא יודעים מתי אנחנו חוזרים לעבודה.

ירון גינדי: ומילוי הצהרת עושר אישית ומילוי שאלון ניתוח פגיעה תזרימית בעסק.

ירון גינדי: עכשיו, אני אומר לכם שאם לי לקח שלוש וחצי שעות, לציבור זה לוקח יומיים.

ירון גינדי: אחד.

ירון גינדי: שניים, הוא גם לא יודע לעשות את הדברים האלה.

ירון גינדי: ועוד יותר, הבנקים פונים אלינו – אתה יודע מה הם ביקשו מאיתנו, הבנקים?

ירון גינדי: תעשו טובה, תפנו לחשב הכללי.

ירון גינדי: יש פה דרישות שהאוצר חייב אותנו לעשות.

ירון גינדי: בשביל מה האקסל המיותר?

ירון גינדי: אם אני מצייד אותו, זאת אומרת, נותן לו דוח רווח והפסד, נותן לו מאזן, למה אני צריך להעתיק את הדוחות הכספיים לתוך אקסל?

ירון גינדי: למה לעשות את זה?

ירון גינדי: דרך אגב, זאת לא דרישה של הבנקים; זאת דרישה של האוצר.

ירון גינדי: וצריך לבוא לאוצר ולהגיד לו: תקטין את הדרישות הביורוקרטיות שלך, לא כמו שאמר כאן - - -

רועי כהן: ירון, תדבר על הענפים בסיכון.

רועי כהן: תדבר עליהם.

ירון גינדי: לא על הסיפור הזה של החיתום.

ירון גינדי: ואני חוזר על דבריו של רועי בעניין הזה.

ירון גינדי: זאת הלוואה.

ירון גינדי: אין פתיחת תיק.

ירון גינדי: הריבית היא ריבית מצוינת, פריים פלוס 1.5%.

ירון גינדי: השנה הראשונה בגרייס על חשבון המדינה.

ירון גינדי: 16% מהמחזור.

ירון גינדי: היה אפשר לתת יותר.

ירון גינדי: התנאים מצוינים.

ירון גינדי: יופי.

ירון גינדי: היישום מאוד מאוד בעייתי, בגלל הביורוקרטיה שהאוצר דורש, החשב הכללי דורש מהבנקים, וגם מה שהבנקים בעצמם מבקשים.

ירון גינדי: אבל, אני אומר לכם, משיחות אישיות עם ראשי הבנקים, הם היו מוכנים להפחית המון המון ברגולציה ולהוריד את האקסלים המיותרים שביקשו מהם ולהוריד חצי מהטפסים שנמצאים פה.

ירון גינדי: עוד דבר אני אגיד לך.

ירון גינדי: נניח שמותר לך 16% מהמחזור, אבל אתה לא רוצה לבקש את זה מבנק אחד, כי אתה עובד עם שני בנקים; אתה רוצה לבקש משני הסניפים של הבנקים שאתה עובד איתם; בכך אתה גם מקטין סיכון לבנקים.

ירון גינדי: אומרים לך: לא, רק מבנק אחד שאתה עובד איתו.

ירון גינדי: למה?

ירון גינדי: אם מגיע לי 16%, ההלוואה הכוללת לא תעלה את ה-16%.

ירון גינדי: אבל אני רוצה לקחת אותה משני בנקים שונים, כי יש לי פעילות עם הבנקים האלה.

ירון גינדי: חלק מהחברה עובד עם הבנק הזה, חלק - - -

אוסאמה סעדי: מה הערבויות שדורשים הבנקים מהעצמאים?

אוסאמה סעדי: מה הערבויות?

אוסאמה סעדי: אילו ערבויות דורשים?

ירון גינדי: בקיצור, אנחנו צריכים מאוד מאוד - - -

רועי כהן: ערבות אישית על כל ההלוואה.

ירון גינדי: מאוד מאוד ישפר את הסיפור הזה.

ירון גינדי: ואני אומר במשפט אחרון גם בעניין הזה - -

יוליה מלינובסקי: מה זאת אומרת "ערבות אישית"?

אנטאנס שחאדה: של הלווים.

ירון גינדי: - - מעבר למענק שאנחנו נמצאים כרגע במשא ומתן עם רשות המיסים כל יום, כל היום, כשהמענק יבוא לוועדת הכספים בשבוע הבא, אתם תגלו הפתעות.

ירון גינדי: אני אומר לכם.

ירון גינדי: מעבר לזה שיהיו לכם, לכולכם, הפתעות - - -

יוליה מלינובסקי: לא, אבל אתה עכשיו גולש למענק.

יוליה מלינובסקי: אנחנו עדיין בקרן.

ירון גינדי: אוקיי.

ירון גינדי: את בקרן.

ירון גינדי: אז, סליחה.

ירון גינדי: הדבר האחרון שצריך לעשות הוא קודם כול – ופה אני תומך באופן מפורש בתוכניתו הסדורה של האוצר, בצעדים האופרטיביים שלו להחזיר את המשק לפעילות – הדבר הראשון שאנחנו צריכים לעשות הוא תוכנית להחזיר את המשק לפעילות.

ירון גינדי: כמו שלא תמכתי באוצר במתווה הפיצויים שלהם, שלדעתי הוא שגוי באופן מובהק, אני תומך בצעדים האופרטיביים להסרת הסגר שהאוצר הציג לראש הממשלה.

עפר שלח: מאה אחוז, ירון.

עפר שלח: גם אנחנו תומכים.

עפר שלח: אבל זה לא במסגרת של הדיון הזה.

עפר שלח: ירון גינדי, תודה.

ירון גינדי: אוקיי.

ירון גינדי: סליחה.

עפר שלח: אני מבקש להעלות את שחר תורג'מן, יושב-ראש קבוצת בריל.

עפר שלח: אנחנו נכנסנו לתוך הסיפור הזה של ההלוואות לעסקים הקטנים, גם לעסקים היותר גדולים, יש נושאים שקשורים למימוש התוכנית הכלכלית.

עפר שלח: שחר, בבקשה.

שחר תורג'מן: תודה, עפר.

שחר תורג'מן: אני מזכיר לכולם שבין אם זה עסקים קטנים ובין אם זה עסקים גדולים, הבעיה הכי קשה בהיבט של העסקים היא האירוע התזרימי.

שחר תורג'מן: ואירוע תזרימי פותרים בשני ערוצים: מענקים, שעד עכשיו לא דיברנו עליהם בישיבה בוועדה הזו; והסוגיה השנייה היא, כמובן, הלוואות.

שחר תורג'מן: אני מציע לתת כותרת לקרנות האלה של האוצר.

שחר תורג'מן: אני קורא להן קרנות נרות חנוכה, כי אלה קרנות לראותן בלבד.

שחר תורג'מן: לעשות בהן שימוש יהיה קשה עד בלתי אפשרי.

שחר תורג'מן: גם קודמי דיבר על זה, על הסאגה הביורוקרטית הבלתי נסבלת שצריך לעבור כדי רק להתניע את תהליך קבלת ההלוואה.

שחר תורג'מן: כשיש רק שישה או שבעה גופים - - - בנקים, שאמורים להתמודד עם עשרות, אם לא עם מאות אלפי בקשות, הכסף יגיע אלינו אחרי שנמות, ולא לפני, לצערי.

שחר תורג'מן: גם ההערה הקודמת של נציג האוצר נראית תמוהה בעיניי.

שחר תורג'מן: הוא אמר שהמדינה ערבה ל-85% מההלוואה.

שחר תורג'מן: לא נכון.

שחר תורג'מן: המדינה ערבה ל-15% מגובה ההלוואה לעסקים קטנים.

שחר תורג'מן: ומשום מה, יש גם גדולים שלהם מגיע עונש.

שחר תורג'מן: לעסקים הגדולים מגיע עונש בגלל שהם גדולים: א', יטפלו בהם בסוף, עד עכשיו לא טיפלו בהם; ב', ההלוואה תהיה רק לשנתיים; ג', הערבות תהיה רק בגובה 12%.

שחר תורג'מן: אני אומר לכם, דרך אגב, שהערבות – אני דיברתי עם בכירי הבנקאים בישראל ביומיים האחרונים, מהבכירים ביותר – ערבות של 15% או של 12%, המשמעות שלה היא שהם לא ייתנו כמעט ל-50% ממגישי הבקשות.

שחר תורג'מן: במדינות אחרות, בארצות הברית זה 100%.

שחר תורג'מן: ברוב מדינות אירופה זה עומד על 60%, על 70%.

שחר תורג'מן: 60%-70% ישחררו סוג של צוואר בקבוק.

שחר תורג'מן: וגם אז חייבים להיפרד מערב-רב של תהליכים ביורוקרטיים.

שחר תורג'מן: עד עכשיו מפרסמים שמות תואר לקרנות.

שחר תורג'מן: הקרנות האלה לא יהיו נזילות לעסקים בכללי המשחק שהאוצר פרסם עד עתה.

שחר תורג'מן: פשוט לעג לרש.

שחר תורג'מן: זו עבודה בעיניים, לצערי.

שחר תורג'מן: אני אומר את זה בצער רב, ואולי במילים בוטות.

שחר תורג'מן: אנחנו כבר צוואר בקבוק שהתחיל לפתח נמק, כי דם לא זורים אליו.

שחר תורג'מן: ככל שהדם לא יזרום אלינו, בסוף יכרתו את האיבר או שהגוף ימות.

שחר תורג'מן: אנחנו כבר בשלב הזה, אחרי חודש שאנחנו צועקים, לא מצליחים לקבל הלוואות.

שחר תורג'מן: דרך אגב, מדברים על זה שיש 100 מיליון שחולקו מקרן של 8 מיליארד.

שחר תורג'מן: זה לעג לרש.

שחר תורג'מן: אני המלצתי לך, עפר, שיציגו לפניך מדי יום מדד, כמו שיש מדד הקורונה, כמה אנשים נפטרו, כמה אנשים נדבקו, כמה, מה גודל הקרן, כמה בקשות הוגשו וכמה בקשות אושרו וכמה כסף הוזרם.

שחר תורג'מן: אם לא יציגו את הנתון לציבור מדי יום ביומו, לא נוכל לראות את כל התוכנית הכלכלית הזאת במלוא ערוותה ובמלוא הבושה שלה.

שחר תורג'מן: כי כרגע יש רק הצהרות ואף אחד לא מסוגל לקבל את הכסף.

שחר תורג'מן: תאמינו לי למה שאני אומר.

שחר תורג'מן: ראיתם תהליך ביורוקרטי ארוך ומייגע.

שחר תורג'מן: זה תהליך שנכון לשגרה, נכון ליום-יום.

שחר תורג'מן: הוא לא רלוונטי למצב חירום.

שחר תורג'מן: אנחנו במצב חירום.

שחר תורג'מן: קודם כול, צריך לתת מענקים, לשחרר את היד, לתת מענקים.

שחר תורג'מן: נכון, דרך אגב, שחלק מהכסף ירד לטמיון.

שחר תורג'מן: אבל רוב הכסף יגיע מהר לעסקים שצריכים אותו.

שחר תורג'מן: נכון, המחיר, אם אתה משחרר את זה מהר, חלק מהכסף יורד לטמיון.

שחר תורג'מן: אז מה?

שחר תורג'מן: לכל הרוחות, שירדו לטמיון 4 מיליארד שקלים.

עפר שלח: לא.

עפר שלח: אגב, אני לא מקבל את הגדרה.

עפר שלח: שחר, אני לא מקבל את ההגדרה "יורד לטמיון".

עפר שלח: כסף שמציל עסקים, אני לא בטוח שהוא יורד לטמיון בסיטואציה שאנחנו נמצאים בה.

שחר תורג'מן: לא.

שחר תורג'מן: העסקים שלא יצליחו להתרומם ולא יצליחו להחזיר את הכסף.

עפר שלח: ברור.

עפר שלח: ברור.

שחר תורג'מן: - - -

עפר שלח: שחר תורג'מן, בוא נשים כאן נקודה.

עפר שלח: אחרון בסבב הזה, רון תומר, נשיא התאחדות התעשיינים.

עפר שלח: רון איתנו?

רון תומר: כן, אני פה.

רון תומר: תודה, עפר.

רון תומר: אני מתנצל שלא יכולתי להצטרף קודם.

רון תומר: אבל עודכנתי במה היה הדיון.

רון תומר: אני מבין שעיקרו לעניין הבנקים.

רון תומר: אני אומר כך: להבנתי, הפידבקים שאני מקבל קצת שונים מהפידבקים שירון גינדי ציין קודם.

רון תומר: אני חושב שבאמת התוכנית האחרונה שהושקה היא תוכנית שבהחלט, כמו שרועי כהן אמר, קל להגיש בקשות, ויש לא מעט בקשות קיימות והוגשו.

רון תומר: הפידבקים מהציבור מאוד טובים בנושא הזה.

רון תומר: אבל אנחנו מחכים לראות כמה כסף יחולק.

רון תומר: בלי שיחולק כסף - - -

עפר שלח: רון, כל הזמן יש לנו בעיה של נתונים.

עפר שלח: אתה כנשיא התאחדות התעשיינים, אצלך יש נתונים לגבי התעשייה?

עפר שלח: כמה ביקשו וכמה קיבלו גם במספר בקשות וגם בנפח כספי?

רון תומר: בגלל שהיינו בחג, אין לי את המספרים.

רון תומר: אנחנו נאסוף אותם בשבוע הבא.

רון תומר: אבל אני אומר לך עוד פעם, זה פידבק איכותני.

אנטאנס שחאדה: ואולי יש הבדל בין הקרנות לעסקים קטנים משהו, לבינוני, לגדול?

אנטאנס שחאדה: יש לכם תנאים נוחים יותר?

רון תומר: עוד מילה.

רון תומר: פידבק איכותני, איכותי מהתעשייה שלי, קטנה-בינונית – כי הגדולה זה בקרן שרק ידונו עליה היום בוועדת הכספים – שבהחלט עשו פה שינוי משמעותי וקל להגיש.

רון תומר: מה הבעיה שלנו?

רון תומר: אחת, לראות כמה כסף יחולק.

רון תומר: לכן ביקשתי, עפר, מוועדת הכספים ואני מבקש גם ממך, וועדת הכספים כבר קבעה דיון בשבוע הבא, אבל אני חושב שגם ועדת הקורונה צריכה לבקש לקבוע דיונים קבועים ולבקש מהבנקים לדווח כמה חולק.

רון תומר: כי בסוף ההצלחה תהיה בחלוקה.

רון תומר: הנקודה השנייה החשובה היא הנושא שעלה קודם שיש עסקים בסיכון גבוה.

רון תומר: ואני מבין את הבעיה של הבנקים לחלק להם אשראי.

רון תומר: אני יודע מרוני חזקיהו, אני מחכה שזה יקרה, שתקום קרן לעסקים בסיכון גבוה.

רון תומר: ובקרן הזאת שיעור ההשתתפות של המדינה ב- defaultיהיה גבוהה יותר.

רון תומר: אם הקרן הזאת תקום, אני חושב שהיא תיתן פתרון.

רון תומר: אבל אני מבקש מהוועדה הזו לשבת וללחוץ שזה יקרה במהירה בימינו.

רון תומר: לגבי התוכנית הכלכלית, הבנתי שזה לא עיקר הדיון פה.

רון תומר: אני רק אגיד שאנחנו מתואמים עם האוצר.

רון תומר: והדרישה היחידה שלי כרגע, יש לי דרישה, כמובן, לקרנות האצה, לתקציבי האצה שאנחנו בדיון רצוף.

רון תומר: לגבי נושא הפיצויים, אתמול צוטט פרופ' אבי שמחון שדיבר על איזו מיני תוכנית פיצויים לעסקים עד 20 מיליון שנפגעו ביותר מ-50%.

רון תומר: אני חושב שתוכנית הפיצויים תצטרך להיות במסגרת מתווה מלחמת לבנון השנייה, רחבה יותר.

רון תומר: לתת לעסקים שאיבדו 25% ומעלה.

יוליה מלינובסקי: יותר מדי קרנות.

רון תומר: ואני אגיד עוד מילה, האחרונה.

רון תומר: למה חשובה תוכנית הפיצויים?

רון תומר: כי מעבר לכך שהיא מפצה את הנדרש, את האנשים שנפגעו, היא תזרים הרבה כסף למשק.

רון תומר: המטרה שלנו היא להניע את גלגלי המשק והכלכלה.

רון תומר: וזה כסף אמיתי הרבה יותר מכספי הלוואות.

רון תומר: ולכן אני קורא פה לאוצר ולאסף ששומע:

רון תומר: כמה שיותר מוקדם לבוא ולהכריז על זה ובתנאי מלחמת לבנון השנייה.

עפר שלח: רון תומר, תודה.

עפר שלח: אני מבקש להעלות את אסף וסרצוג, כי הצטברו פה לא מעט דברים.

עפר שלח: אנחנו נעשה סבב אחרון של שאלות ותשובות.

עפר שלח: אני אתחיל, אסף, ברשותך.

עפר שלח: אנחנו לא מצליחים להבין את הדברים הכי בסיסיים: מה גודל הערבות, מה גודל הביורוקרטיה, כאילו דברים הכי בסיסיים.

עפר שלח: ואני אומר את זה, אגב, כאמירה כללית: לכל אורך המשבר הזה, יש לוועדה הזו, ואני מניח גם לוועדות הכנסת האחרות, קושי לקבל נתונים שאמורים להיות מוזרמים לפה על בסיס יום-יומי.

עפר שלח: אבל האם אתה יכול להבהיר את ה-12%, 15%, 85% וכן הלאה?

אסף וסרצוג: קודם כול, אני אבהיר.

אסף וסרצוג: כן חשוב לי להגיד שמי שעוסק בנושא קרן הלוואות זאת ועדת הכספים.

אסף וסרצוג: לכן כל דיוני העומק נעשים שם.

אסף וסרצוג: כמובן, כל הנתונים שאתם רוצים לקבל, יבואו לוועדה במלואם.

אסף וסרצוג: אז אין שום כוונה להסתיר שום דבר.

יוליה מלינובסקי: כן, אבל יושב-ראש ועדת הכספים טוען שגם הוא לא מקבל, במקרה.

אסף וסרצוג: לא, לא.

אסף וסרצוג: לא מסתירים כלום.

אסף וסרצוג: אנחנו פה ומדברים.

אסף וסרצוג: אני אומר שכן חשוב שגם יהיה נציג חשכ"ל בדיון הבא, כדי שהוא יוכל לענות לכם יותר לעומק.

אסף וסרצוג: אני רגע אסביר את ההבדל בין 15% ל-85%.

אסף וסרצוג: המדינה בעצם מגיעה להסכם עם הבנקים והיא אומרת: אני מעמידה X כסף, שמהווה כ-15% מהכסף שאתם שמים.

אסף וסרצוג: כלומר, על כל 15% שלנו, אתם ממנפים פי, לצורך העניין אם זה 15%, זה פי שישה נקודה משהו.

אסף וסרצוג: המדינה, לצורך העניין, שמה סדר גודל של 150 מיליון שקלים default עבור כל מיליארד.

אסף וסרצוג: המדינה, מצד שני, ערבה ל-85% מהקרן.

אסף וסרצוג: 15% זה רק הערכה שבהתאם לתנאים שנקבעו.

אסף וסרצוג: כלומר, סבסוד ריבית שנה הראשונה, גובה הערבות וכן הלאה, כל הריבית וכל הפרמטרים האלה.

אסף וסרצוג: ה- defaultיהיה כ-15%.

עפר שלח: אתה חוזר ואומר: ערבות להלוואה אינדיבידואלית היא 85%.

אסף וסרצוג: המדינה ערבה ב-85%.

אסף וסרצוג: יש גם ערבות של הלווה ויש גם ערבות של הבנק.

אסף וסרצוג: המדינה 85% מתוך הסך הזה.

אסף וסרצוג: ה- default

אסף וסרצוג: שנצפה, שצפוי בתוך זה, הוא 15%.

עפר שלח: הבנו, כן.

אסף וסרצוג: ולכן זה ההבדל בין הדברים.

אסף וסרצוג: זה דבר אחד, לשים אותם על דיוקם.

אסף וסרצוג: לגבי הביורוקרטיה, אני לא יודע לענות לכם לעומק, מכוון שאני לא בקיא בפרטי הביורוקרטיה.

אסף וסרצוג: אני כן יכול להגיד דבר אחד: בקרן הרגילה היום-יומית של קרן הלוואות בערבות המדינה, התהליך היה הרבה יותר ארוך וביורוקרטי.

אסף וסרצוג: היה צריך לפנות דרך גורם מתאם, שהוא זה שפונה לבנקים.

אסף וסרצוג: התהליך היה הרבה יותר - - -

עפר שלח: אסף?

אסף וסרצוג: - - - גורם מתאם בפנייה ישירות לבנקים.

אסף וסרצוג: משך הזמן לטיפול בבקשה ירד בצורה משמעותית.

אסף וסרצוג: פרק הזמן לטיפול ירד בצורה משמעותית.

אסף וסרצוג: ושוב, ממה שאני מכיר, ואני נכנס מדי פעם לאתר לראות את הטופסולוגיה, זה הרבה יותר פשוט ממה שהיה בעבר.

אסף וסרצוג: אני מעריך שאם יש שאלות ספציפיות, כדאי באמת להפנות אותן, בעיות נקודתיות.

אסף וסרצוג: עדיין צריך למלא טפסים של ההלוואה.

אסף וסרצוג: אז, עוד פעם, אני לא יודע לענות על - - - דברים כאלה או אחרים, שאפשר לטייב אותם.

אסף וסרצוג: בטוח שאפשר לדבר עליהם.

אסף וסרצוג: אבל זה נעשה כל הזמן באופן שוטף.

אסף וסרצוג: אני כן יכול להגיד שהתהליך הביורוקרטי הופשט בצורה מאוד מאוד מאוד משמעותית.

אסף וסרצוג: אני לא יודע, יושב פה ירון שבטח מכיר את הקרנות הקודמות, הוא יכול להגיד שהתהליך הרבה יותר פשוט מהקרנות הקודמות.

אסף וסרצוג: שוב, יכול להיות שיש דרישה ליותר פשטות.

אסף וסרצוג: אפשר לבחון את זה.

אסף וסרצוג: אבל אני כן יכול להגיד שמתנהלים דיונים מאוד תכופים על זה בוועדת הכספים.

עפר שלח: מאה אחוז.

עפר שלח: חברי הכנסת, שאלות.

אוסאמה סעדי: אסף, אמרת לפשט את ההליך.

אוסאמה סעדי: ואני שואל על הסברים בשפה ערבית.

אוסאמה סעדי: האם משרד האוצר מפרסם את הדברים האלה, את כל הנחיות, את כל הסכמים האלה עם הבנקים גם בשפה הערבית או לשפות אחרות?

אוסאמה סעדי: במיוחד שאנחנו יודעים שמדובר בטופסולוגיה מורכבת ביותר, ושמענו פה על עשרות טפסים.

אוסאמה סעדי: השאלה היא: האם יש לכם דף קצר שמסכם את כל הנקודות האלה בערבית?

אוסאמה סעדי: השאלה השנייה היא בעניין הגנים והגננות.

אוסאמה סעדי: הן נופלות בין הכיסאות, לא עצמאיות, לא שכירות.

אוסאמה סעדי: הן לא מקבלות מענקים, לא חל"תים, לא אבטלה.

אוסאמה סעדי: והעניין עלה שוב ושוב בכל הוועדות פה בכנסת.

אוסאמה סעדי: מה איתן?

אוסאמה סעדי: מה הגורל שלהן?

אנטאנס שחאדה: אם אפשר לבדוק גם, אסף, מה לגבי סניפי הבנקים ביישובים הערביים, כי כמעט כל סניפי הבנקים נסגרו שם.

אנטאנס שחאדה: ואם איתן עדיין איתנו, הוא מוזמן גם להגיד.

עפר שלח: לא.

עפר שלח: איתן כבר לא איתנו.

עפר שלח: הוא צריך ללכת לוועדת הכספים.

עפר שלח: שנייה, אסף.

עפר שלח: אנחנו נאסוף שאלות.

עפר שלח: מיקי חיימוביץ', בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רק רוצה להגיד שאתמול התרוצץ ברשת סרטון של מישהו שהראה בווידיאו איך הוא מנסה למצוא את המקום שבו באמת צריך לבקש את הבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה היה נראה הליך עדיין מאוד מסובך ולא פשוט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לשאול אותך לגבי סוגיית הקרן של ה-200 מיליון שאתם הבטחתם למגזר השלישי, שאני מבינה שעדיין גם הכסף הזה עדיין לא מועבר.

עפר שלח: משה, בקשה.

משה אבוטבול: עוד שאלה, אסף.

משה אבוטבול: לפני מספר ימים העלינו את הנושא החשוב של המשרתים בצבא, במשמר האזרחי, שהם לא קיבלו חל"ת ונמצאים בבית, ממש רעבים ללחם.

משה אבוטבול: מדובר פה במקבץ של אנשים מהמגזר החרדי שאין להם שום פנייה אחרת.

משה אבוטבול: הבטחת שתבדוק את הנושא הזה.

משה אבוטבול: המתנו הרבה זמן.

משה אבוטבול: מקבלים תשובה שהיא לא ברורה.

משה אבוטבול: חלקם, בתשובה שגם שלחתי לך, אומרים שזה קשור דווקא לאוצר.

משה אבוטבול: צירפתי לך גם את הפנייה.

משה אבוטבול: בוא נעשה סוף לסאגה הזאת, שיוכלו גם הם להתפרנס.

משה אבוטבול: או חל"ת או משהו אחר.

עפר שלח: יוליה, שאלה?

יוליה מלינובסקי: אסף, בוקר טוב.

יוליה מלינובסקי: חיילים בודדים – מה הפתרון?

יוליה מלינובסקי: בוקר טוב.

יוליה מלינובסקי: וצוותים רפואיים שהבטחתם שיקבלו כסף עבור אותו בידוד שנשלחו אליו.

אנטאנס שחאדה: 24 יום, כן.

אנטאנס שחאדה: עכשיו אומרים שייתנו להם רק 70%.

יוליה מלינובסקי: כן.

יוליה מלינובסקי: ושאלה נוספת.

יוליה מלינובסקי: שמענו פה את ירון גינדי שאמר שהוא מורשה למלא רק חמש בקשות לקרן, ושבן אדם סביר, רגיל, לא מסוגל אפילו להתקרב לזה: תזרים מזומנים, טבלאות אקסל.

יוליה מלינובסקי: למה אתם מגבילים את זה לחמש בקשות?

יוליה מלינובסקי: אם כבר, אז לפחות שאנשי מקצוע שמבינים בזה.

אסף וסרצוג: את מה מגבלים לחמש בקשות?

יוליה מלינובסקי: הוא אמר שהוא כיועץ מס מורשה להגיש רק חמש בקשות לסיוע.

יוליה מלינובסקי: אבל, למשל, למה שהוא לא יכול להגיש לכל הלקוחות שלו?

יוליה מלינובסקי: והוא יעשה את זה הרבה יותר טוב והרבה יותר מקצועי.

יוליה מלינובסקי: אתה יודע, אם הוא אומר שלוקח לו שלוש וחצי שעות רק להתחיל למלא טפסים, אדם סביר, רגיל, כנראה שיתקשה בעצם.

אנטאנס שחאדה: אני אוסיף שתי שאלות קצרות, עוד פעם, לגבי הרופאים.

אנטאנס שחאדה: זה מאוד חשוב, כי שולחים לנו שאלות.

אנטאנס שחאדה: שנית, האם אתה יכול להתייחס לתוכנית של הרשויות המקומיות, של 190 מיליון שקלים?

אנטאנס שחאדה: האם המדד יהיה ארנונה של העסקים גם שם?

אנטאנס שחאדה: כי זה עוד מכת מוות לרשויות קטנות וערביות.

עפר שלח: אסף, בבקשה.

אסף וסרצוג: אני מקווה שלא אפספס כלום.

אסף וסרצוג: ואם כן, תזכירו לי.

אסף וסרצוג: לגבי השפה הערבית, שאלתי את החשב הכללי.

אסף וסרצוג: עוד אין.

אסף וסרצוג: הם בדיוק עובדים על זה.

אסף וסרצוג: זה אמור להיות בימים הקרובים גם באנגלית וגם בערבית.

אנטאנס שחאדה: לא שמענו אותך.

אסף וסרצוג: לגבי משפחתונים, אני לא יודע למה אתם אומרים שהנושא לא טופל.

אסף וסרצוג: הנושא טופל.

אסף וסרצוג: עסקנו בזה הרבה מאוד.

אסף וסרצוג: בעלות המשפחתונים זכאיות לקבל דרך מענק העצמאים.

אסף וסרצוג: נמצא לזה פתרון.

אסף וסרצוג: לצורך העניין, אפילו אם הן היו מוכרות לדמי אבטלה, הן לא היו מקבלות את דמי האבטלה לפני פסח, וכנראה גם לא בשבועות הקרובים, מכוון שאין להן בכלל תיק ביטוח לאומי.

אסף וסרצוג: זה הליך פרוצדוראלי.

אסף וסרצוג: אני בכלל לא נכנס לסוגיות המשפטיות.

אסף וסרצוג: מה שכן, הן נכנסו למענק העצמאים.

אסף וסרצוג: יש כ-3,600, 3,650 בעלות משפחתונים.

אסף וסרצוג: למחצית מהן היה חשבון בנק רשום ברשות המיסים.

אסף וסרצוג: הן מקבלות את המענק, קיבלו כבר.

אסף וסרצוג: מחצית מהן עדיין לא.

אסף וסרצוג: ולכן בתהליכי השלמה והן יקבלו.

אסף וסרצוג: בעלות המשפחתונים קיבלו מענה.

אוסאמה סעדי: מה המענק?

אוסאמה סעדי: לא שמענו.

אוסאמה סעדי: פשוט הקול שלך.

אסף וסרצוג: הן זכאיות למענק העצמאים.

אסף וסרצוג: אני אומר שחלקן עדיין לא קיבלו, מכוון שמסיבות טכניות הן לא היו רשומות ברשות המיסים ולא היה להן חשבון להעביר אליו את הכסף.

אסף וסרצוג: רשות המיסים והן בעצם מנהלים את התהליך הזה.

אסף וסרצוג: כמחצית מהן קיבלו ערב פסח.

אסף וסרצוג: כמחצית מהן יקבלו בזמן הקרוב.

אסף וסרצוג: זה תהליך ביורוקרטי שצריך להיות מושלם.

אסף וסרצוג: צריך להבין שכל פתרון אחר היה לוקח גם הרבה יותר זמן.

אסף וסרצוג: אז דווקא כן זה טופל, גם, בין היתר, לבקשת הוועדה.

אסף וסרצוג: זה קיבל מענה.

אסף וסרצוג: זה לעניין בעלות המשפחתונים.

אסף וסרצוג: מענק העצמאים, חברת הכנסת חיימוביץ' דיברה על הסרטון.

אסף וסרצוג: גם אותי זה הטריד.

אסף וסרצוג: אבל כן צריך בסוף להגיד, קיבלו, אני לא רוצה להגיד את המספרים - - - מאוד מאוד משמעותי.

אסף וסרצוג: אין ספק שיש דברים – רשות המיסים עכשיו עושה פה מהלכי הנגשה מאוד מאוד פשוטים.

אסף וסרצוג: גם, דרך אגב, בשירות התעסוקה, בביטוח הלאומי, המדינה יחסית לעצמה, אני חושב, השתפרה בקטע הזה.

אסף וסרצוג: אבל, שוב, יש עוד הרבה מה לשפר.

אסף וסרצוג: אז לקראת הפעימה השנייה, אם יהיה צורך, אני מניח, שנדבר על זה גם עם רשות המיסים.

אסף וסרצוג: קרן למגזר השלישי מסיימת לטייב את הקריטריונים.

אסף וסרצוג: אמורה להיות תוך ימים.

אסף וסרצוג: עובדים על זה באגף החשב הכללי.

אסף וסרצוג: לגבי המגזר האזרחי, חבר הכנסת אבוטבול שאל.

אסף וסרצוג: קודם כול, לדייק.

אסף וסרצוג: הם זכאים לחל"ת.

אסף וסרצוג: זה לא שהם לא זכאים לחל"ת.

אסף וסרצוג: כמו כל אדם אחר, הזכאות שלהם זהה.

אסף וסרצוג: מה שהם לא זכאים לו זה בעצם בזמן הזה שיש ירידה בפעילות השירות האזרחי, כי עמותות וגופים קטנים מפסיקים כרגע את הפעילות שלהם.

אסף וסרצוג: אז הם לא מקבלים את המענה הזה.

אסף וסרצוג: אנחנו מנסים למצוא מענה דרך השירות האזרחי.

אסף וסרצוג: אנחנו בקשר עם פינסקי, ראש השירות, באופן שוטף.

אסף וסרצוג: עלו כמה רעיונות.

אסף וסרצוג: חלקם לא צלחו.

אסף וסרצוג: אנחנו מאוד מקווים שנצליח למצוא מענה גם לנקודה הזאת.

אסף וסרצוג: אנחנו על זה.

אסף וסרצוג: שוב, יש פה גם סבך ביורוקרטי, שאין מה לעשות, במדינה זה חלק מהעניין.

אסף וסרצוג: אנחנו מנסים למצוא לזה מענה.

אסף וסרצוג: לגבי חמש בקשות לקרן, אני באמת לא מכיר.

אסף וסרצוג: אני מאוד אשמח אם הוועדה תוכל להעביר את זה כשאילתה.

אסף וסרצוג: ואז אני ואגף החשב הכללי נבחן ונענה.

אסף וסרצוג: אני באמת לא יודע להגיד את התשובה לזה.

אסף וסרצוג: לגבי היישובים הערביים, אני לא יודע לומר איזשהו משהו ספציפי, בטח לא לגבי הבנקים.

אסף וסרצוג: התוכנית לשלטון המקומי, אם אתם רוצים, שוב, אמרתי את זה גם בדיון הקודם, יש לנו את צוות - - - שאפשר להעלות אותו ולדבר איתו בהרחבה על כל מה שקורה סביב השלטון המקומי.

אסף וסרצוג: אני לא רוצה לתת תשובות חלקיות, כי אני לא בקיא בסוגיה הזאת.

יוליה מלינובסקי: אסף, אני פספסתי או שלא ענית לי לגבי החיילים הבודדים והצוותים הרפואיים?

אסף וסרצוג: לגבי החיילים הבודדים, דיברתי איתך על זה לאור בקשתך.

אסף וסרצוג: אנחנו נמצא פתרון לחיילים בודדים ששוחררו בשנה האחרונה ולא זכאים - - -

יוליה מלינובסקי: אני יודעת.

יוליה מלינובסקי: זהו, דיברנו.

יוליה מלינובסקי: מתי?

יוליה מלינובסקי: בוא.

יוליה מלינובסקי: מתי?

אסף וסרצוג: עוד פעם?

אסף וסרצוג: לא שמעתי.

יוליה מלינובסקי: מתי?

יוליה מלינובסקי: אני לא רוצה שזה יהיה בשנה הבאה.

יוליה מלינובסקי: אני רוצה את זה עכשיו.

יוליה מלינובסקי: גם הם רוצים את זה עכשיו.

אסף וסרצוג: גם אנחנו רוצים את זה עכשיו.

אסף וסרצוג: הייתי מעדיף שיהיה דבר אחד פחות שצועקים עליי היום, תאמיני לי.

אסף וסרצוג: ואין לנו שום דבר נגד החיילים הבודדים.

יוליה מלינובסקי: אני לא צועקת.

יוליה מלינובסקי: אני לא שומעת אותך טוב פשוט.

אסף וסרצוג: בסדר.

אסף וסרצוג: אצלי זה נשמע צעקות.

אסף וסרצוג: אז אולי אני כבר רגיל שצועקים עליי.

אסף וסרצוג: אז אני אוטומטית - - -

אוסאמה סעדי: היא מדברת ככה באופן רגיל.

אוסאמה סעדי: אל תדאג.

עפר שלח: מאה אחוז.

אנטאנס שחאדה: צוותים רפואיים.

אנטאנס שחאדה: מה עם הצוותים הרפואיים מהבידוד?

אסף וסרצוג: יהיה לזה פתרון.

אסף וסרצוג: יהיה פתרון לחיילים הבודדים.

אסף וסרצוג: אנחנו נמצא, שוב, את זה דרך משרד הביטחון.

אסף וסרצוג: אנחנו עובדים על זה עכשיו.

אסף וסרצוג: ברגע שנהיה שם, אני אעדכן.

יוליה מלינובסקי: צוותים רפואיים עכשיו.

עפר שלח: צוותים רפואיים בבידוד, שאלה האחרונה של חבר הכנסת שחאדה.

אסף וסרצוג: צוותים רפואיים, אני לא מכיר את הסוגיה.

עפר שלח: היא עלתה הרבה פעמים.

עפר שלח: העובדה שבזמן שהם בבידוד, במקום לקבל משכורת, מורידים להם את זה מימי מחלה שלהם.

יוליה מלינובסקי: אתם הבטחתם את זה בוועדת הכספים.

אנטאנס שחאדה: אסף, אבל הם חזרו בהם מהסיכום.

אוסאמה סעדי: זה עלה בוועדת הכספים.

אוסאמה סעדי: שר האוצר הבטיח בשיחה, שאנחנו כולנו היינו עדים לה, עם חבר הכנסת אחמד טיבי, שזה ייפתר מייד אחרי חול המועד.

יוליה מלינובסקי: נכון.

אוסאמה סעדי: יש בעיה.

אוסאמה סעדי: הם לא יכולים.

אוסאמה סעדי: אנחנו לא נוכל להפקיר, ולא יכולים ולא זכאים להפקיר את הצוותים הרפואיים שחלו והם בבידוד על חשבונם או על חשבון ימי המחלה.

אנטאנס שחאדה: האוצר חזר בו.

אנטאנס שחאדה: הוא מסכים רק לכ-70% מהשכר.

אסף וסרצוג: חבר הכנסת שלח וחברי הכנסת של הוועדה, אני לא אומר שאין לזה פתרון.

אסף וסרצוג: אני רק אומר שאני לא מכיר אותם.

אסף וסרצוג: מי שעוסק בזה - - -

יוליה מלינובסקי: זה הממונה על השכר, זה לא הוא.

אסף וסרצוג: אין בעיה.

אסף וסרצוג: אני רק אשמח, שוב, שגם את זה תעבירו.

אסף וסרצוג: ואנחנו נעביר לוועדה תשובה מדויקת, כמו שעשינו בדברים הקודמים.

אסף וסרצוג: אני פשוט לא מכיר את הסוגיה.

אסף וסרצוג: אני לא אומר שלא מטפלים בזה.

אסף וסרצוג: אני רק אישית לא מכיר אותה.

עפר שלח: מאה אחוז.

עפר שלח: אסף ורסצוג, תודה.

יוליה מלינובסקי: הממונה על השכר.

יוליה מלינובסקי: טוב.

יוליה מלינובסקי: תודה, אסף.

רועי כהן: חבר הכנסת שלח, אנחנו מבקשים - - -

עפר שלח: לא, לא.

עפר שלח: חברים, הדיון הזה - - -

רועי כהן: לגבי אנשים בסיכון.

עפר שלח: רועי, רועי, הדיון הזה נגמר.

רועי כהן: רגע, עשינו את כל הדיון לגבי עשרות אלפי עסקים.

רועי כהן: אז הם רוצים לדעת מה התשובה שלך.

רועי כהן: אתה לא יכול להתחמק.

רועי כהן: מה התשובה שלך לגבי עשרות אלפי עסקים שהבנק אוטומטית מסרב להם בגלל שהם בסיכון.

רועי כהן: אולי הכתובת זה לא אתה, אולי הכתובת זה החשב הכללי, אבל צופים בנו עכשיו מאות אלפים של אנשים.

רועי כהן: יש פה וועדה שהתכנסה לסוגיה הזאת וכאילו נעלמתם, וכאילו לאן ברחנו.

רועי כהן: אנשים יושבים, מגישים בקשות, את כל מה שהמדינה מבקשת מהם, ומקבלים סירוב בגלל שמשרד הבריאות אומר שאין להם סיכוי לחזור בספטמבר לעבודה.

רועי כהן: ובעצם אתם משאירים אותם מופקרים לגורלם עוד פעם.

רועי כהן: מה קורה פה?

רועי כהן: זו ועדה של - - - זה אתם הריבון.

רועי כהן: תשאלו את השאלות, תקבלו תשובות.

רועי כהן: מה כל הבאוויר הזה?

עפר שלח: רועי, תודה.

עפר שלח: אסף וסרצוג, הועלה פה הרעיון של קרן לעסקים בסיכון גבוה.

עפר שלח: מה התשובה שלך לגבי העסקים האלה, שהנחיה של משרד הבריאות, זו לא החלטה שלהם, הנחיה או אמירה של משרד הבריאות היא שהם לא יחזרו חודשים לעבודה.

אנטאנס שחאדה: זו הנחה של משרד הבריאות.

עפר שלח: לא.

עפר שלח: זו הנחיה, זו לא הנחה.

אסף וסרצוג: הסוגיה של ענפים ספציפיים ידועה לנו.

אסף וסרצוג: לא שזה עולה פה בפעם הראשונה.

אסף וסרצוג: חלק מהדברים אנחנו מנסים לפתור דרך הבנקים.

אסף וסרצוג: חלק מזה אנחנו מבינים שזה לא היה צריך להיפתר באופן הזה.

אסף וסרצוג: אנחנו מנסים לגבש מספר פתרונות.

אסף וסרצוג: בדיוק הישיבה שאליה עכשיו אני מאחר, בין היתר, מדברת על הדברים האלה.

אסף וסרצוג: יש מספר רעיונות.

אסף וסרצוג: יש יתרונות שזה דרך הבנקים.

אסף וסרצוג: יש חסרונות, כמו שאתם מבינים.

אסף וסרצוג: אנחנו מנסים לחשוב על מגוון דברים.

אסף וסרצוג: אנחנו מבינים שיש ענפים שיצטרכו לקבל טיפול כירורגי לעומת ענפים אחרים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': וככל המוקדם, אם אפשר.

אסף וסרצוג: אני מתנצל.

אסף וסרצוג: אני ממש חייב ללכת.

אסף וסרצוג: תודה רבה.

עפר שלח: תודה, אסף ורסצוג.

עפר שלח: אני רוצה לסכם בקצרה.

עפר שלח: אנחנו מכינים כבר את הדיון הבא.

עפר שלח: אני רוצה לסכם בקצרה.

עפר שלח: אחד, אנחנו צריכים, ואני אומר את זה לעצמי וגם להנהלת הוועדה, לשפר את, נקרא לזה, תזרים הנתונים אלינו.

עפר שלח: אנחנו לא יכולים להגיע לדיונים האלה כעיוורים באפלה שאומרים להם נתונים, ואחר כך מתווכחים עם הנתונים האלה בתוך אותו דיון.

עפר שלח: הערנו על זה גם בדוח הביניים.

עפר שלח: הערנו על זה ביחס למערכת הבריאות, אבל זה נכון לכל המערכות האחרות: אנחנו מתקשים לכל האורך לקבל נתונים ברורים, מכמה מכונות הנשמה יש וכמה בדיקות יש, ועכשיו גם מה בדיוק הריבית על איזושהי קרן.

עפר שלח: אני רוצה באמת לציין, מעבר לכל הדברים האחרים, את הנקודה שרועי כהן סיים איתה.

עפר שלח: ברור לחלוטין שיש במשק, וזה מאות אלפי אנשים, צוין פה ענף המסעדנות, זה יהיה נכון לתיירות.

עפר שלח: אנחנו רואים גם מדינות אחרות שכבר התחילו לפתוח.

עפר שלח: אני נתתי בסוף שבוע את הדוגמה של אוסטריה.

עפר שלח: גם שם נאמר שהתחילו לפתוח את המשק.

עפר שלח: גם שם נאמר שהענפים האלה, למשל, מסעדות ובתי מלון לא נפתחים שם.

עפר שלח: ומתי ייפתח ענף התעופה אנחנו לא יודעים.

אנטאנס שחאדה: הראשון שנסגר והאחרון שייפתח.

עפר שלח: בדיוק.

עפר שלח: ולכן לזה צריך טיפול אחר.

עפר שלח: וברור שלא יהיה דרך הבנקים.

עפר שלח: אף בנק לא ייקח על עצמו סיכון על עסק שאומרים לו שחצי שנה הוא יהיה סגור.

אוסאמה סעדי: בשביל זה יש ערבות מדינה.

עפר שלח: יפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הכול מאוד איטי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': המגזר השלישי, כאילו מה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה קורה?

עפר שלח: נכון.

עפר שלח: אנחנו מתחברים לדברים שאמרנו גם במסמך שהנחנו.

אוסאמה סעדי: זה גם קשור לבתי אבות, השערורייה שיש שם.

אוסאמה סעדי: זה משהו.

עפר שלח: כסף מוקדם יציל כסף מאוחר.

עפר שלח: כל הראייה צריכה להיות אחרת.

עפר שלח: היא צריכה להיות איך עוזרים לכמה שיותר עסקים לצלוח את המשבר.

אנטאנס שחאדה: הקרן לרשויות המקומיות – צריכים לבדוק את זה יסודית.

אנטאנס שחאדה: כי יש שם בעיה גדולה.

עפר שלח: מאה אחוז.

אנטאנס שחאדה: והחישוב הוא לפי ארנונה של עסקים.

אנטאנס שחאדה: וזה ממש מפלה את הרשויות הקטנות.

עפר שלח: מאה אחוז.

עפר שלח: אני רוצה להודות לכל המשתתפים בדיון הראשון.

עפר שלח: אנחנו מוכנים לעבור לדיון הבא?

עפר שלח: אוקיי.