ועדת הכספים, כנסת 23, פרוטוקול מספר 25, 2020-04-16 11:45

עודד פורר: אני פותח את הדיון בנושא היערכות למניעת קריסת ענף התעופה הישראלי.

עודד פורר: מנכ"ל משרד האוצר, בבקשה.

שי באבד: אנחנו ישבנו עם חברות התעופה ובסופו של דבר ההסדר שיכונן יחול על כל חברות התעופה.

שי באבד: מטרתנו היא לדאוג לכך שתהיה תעופה ישראלית.

שי באבד: במסגרת השיחות האלה אנחנו נמצאים כרגע בדין ודברים עם חברת אל-על.

שי באבד: אל-על נדרשה לעמוד בקריטריונים מאוד משמעותיים של התייעלות, כדי שהמדינה תסכים לייצר להם הלוואה מבנק, כאשר המדינה תהיה הערבה להלוואה באחוז מסוים והבנק ייכנס איתנו בתוך ההלוואה.

שי באבד: ההתייעלות שהחברה נדרשת לה היא כמובן התייעלות מאוד משמעותית.

שי באבד: זאת כדי לוודא שביום שאחרי החברה תוכל להחזיר את ההלוואה, וגם על מנת לייצר הלוואה שתיצור כרית ביטחון לכך שאת התקופה הנוכחית, גם אם היא תתארך, החברה תוכל לצלוח.

שי באבד: אנחנו מקווים שבימים הקרובים, אולי אפילו היום, ואם לא היום אז מיד לאחר השבת, נצליח לשרטט מתווה מוסכם יחד עם הבנק המלווה.

שי באבד: שם כרגע אנחנו עומדים.

עודד פורר: אתה מדבר כרגע רק על אל-על?

שי באבד: אני מדבר רק על אל-על, אבל אנחנו מניחים שאותם התנאים, מאחר שאל-על היא החברה שנמצאת בבעיה הגדולה ביותר ועם הקריטריונים הנוקשים ביותר.

שי באבד: ברגע שנייצר קריטריונים כאלו אזי אין ספק שלישראייר ולארקיע קל יהיה לקבל את אותו הסיוע באותם הקריטריונים.

עודד פורר: אני מקווה שאתם לא בונים על קרן הסיוע לעסקים גדולים.

שי באבד: לא.

שי באבד: זה לא מונע מהחברות להגיש בקשות גם לקרן זו.

עודד פורר: אין להן שום סיכוי לקבל מהקרנות הללו.

שי באבד: בקרן הגדולה לישראייר יש סיכוי טוב.

עודד פורר: 12% ערבות מדינה, אין שום סיכוי.

שי באבד: אני לא בטוח שישראייר לא יקבלו.

עודד פורר: לענפים פחות בסיכון מענף התעופה אין סיכוי.

שי באבד: אדוני היושב-ראש, אין ויכוח בכלל.

שי באבד: אותם קריטריונים שנייצר לצורך תעופה ישראלית אלו אותם הקריטריונים שיחולו בוודאי על החברות האחרות.

שי באבד: ממה שהחברות האחרות הציגו לנו, אין ספק - - -

ניר ברקת: כי אל-על זה 80% מהשוק.

שי באבד: מעבר לזה, המצב של אל-על הוא כל כך בעייתי לעומת החברות האחרות כך שאם היא תצליח לעמוד בקריטריונים, אין לנו ספק ששאר החברות תוכלנה לעמוד בקריטריונים.

ניר ברקת: המצב של אל-על לא בעייתי בכלל.

ניר ברקת: המצב היה תקין לחלוטין במשך עשר שנים, נדבר על זה עוד מעט.

שי באבד: לא בדיוק.

ניר ברקת: התשובה היא כן.

ניר ברקת: אני לא חושב שאתה בדקת אף עסק אחר באופן ספציפי.

שי באבד: לא בדיוק, אבל בסדר.

שי באבד: אנחנו יכולים להיות חלוקים.

שי באבד: החברה עצמה הייתה לאורך כל השנים, ובטח בשנים האחרונות, לא חברה שרמת היעילות שלה הייתה גבוהה.

ניר ברקת: הם שילמו למדינה מס הכנסה בסך מיליארדי שקלים.

שי באבד: זה לא מדויק, הם לא הרוויחו.

ניר ברקת: זה לא עניינך אם הם הרוויחו או לא.

ניר ברקת: הם שילמו הרבה מס הכנסה.

שי באבד: חבר הכנסת ברקת, כמו שאתה יודע, החברה לא נמדדת בתשלום מס הכנסה אלא ברווחיות שלה וביכולת שלה , ובהון העצמי שלה - - -

ניר ברקת: מה זה עניינך אם הם הרוויחו או לא?

עודד פורר: ניר, זה לא דו-שיח.

שי באבד: זה לחלוטין עניין של האוצר כשמדובר בכספי ציבור שמהם ניתנת ההלוואה.

שי באבד: אנחנו מאוד זהירים בחלוקת כספי ציבור.

שי באבד: זה עניין שלנו ואני חושב שזה צריך להיות גם עניינכם.

קטי קטרין שטרית: אתם מתייחסים גם לחברות הבת שקשורות לאל-על?

שי באבד: לא, אנחנו עובדים מול אל-על.

קטי קטרין שטרית: חברת "תמר" שמעניקה את האוכל לטיסות החברות הישראליות.

שי באבד: אנחנו עובדים מול חברות התעופה.

שי באבד: אנחנו מקווים שנצליח לסכם מתווה שבאמצעותו אל-על תציג תוכנית התייעלות ותחתום עליה לפני שאנחנו יוצאים לאותו סיוע.

שי באבד: בהנחה שהבנק וכל גורמי המקצוע ישתכנעו בכדאיות של תוכנית ההתייעלות, אנחנו נצא במתכונת של הלוואה שתהיה אחידה גם לישראייר ולשאר חברות התעופה הישראליות.

שי באבד: אם זה לא יקרה אז נצטרך לחשוב על אופציה אחרת שבמסגרתה נשמר את התעופה הישראלית.

שי באבד: גם האופציה של הקפאת הליכים בכל הקשור לתעופה נבדקת כרגע.

אחמד טיבי: לכמה שנים ההלוואה שתציעו?

שי באבד: שש שנים מיום שהם חוזרים לפעילות.

שי באבד: זו לא הלוואה שאנחנו נותנים אלא הלוואה שהבנק נותן.

שי באבד: בסופו של דבר תנאי ההלוואה ייסגרו אל מול הבנק המלווה, לפי צורכי החברות.

שי באבד: המדינה נותנת סיוע בכך שהיא מעמידה ערבות להלוואה.

אורית פרקש הכהן: מדובר כאן בחברה פרטית עסקית שהתוכנית היא לסייע לה.

אורית פרקש הכהן: אני לא חולקת על זה שצריך לשמר את התעופה הישראלית.

אורית פרקש הכהן: האם אתם שוקלים שבמידה ולא יעמדו בערבויות אז המדינה תיכנס פנימה במידה כזו שהציבור יראה בחזרה את ההשקעה, כמו שעשו בתוכניות הבנקים.

שי באבד: שאלה נכונה, בוודאי.

שי באבד: לא תינתן ערבות של המדינה בלי שלמדינה לא תהיה מעורבות מסוימת, כגון משכון המניות שנמצאות בידי הבעלים, או על ידי הזרמת הון על ידי הבעלים או על ידי משקיע נוסף שייכנס.

שי באבד: אנחנו בסיטואציה שהמדינה נותנת ערבות בסכומים מאוד משמעותיים, לא יהיה מקום שהמדינה תעשה זאת בלי שתהיה לה היכולת לבצע הלאמה או הקפאת הליכים וכדומה אם ההלוואה לא תיפרע.

שי באבד: המדינה תעשה את הכול כדי שכספי הציבור שהיא נותנת יחזרו אליה.

שי באבד: השאלה הייתה במקום.

עודד פורר: אני פותח את הדיון.

עודד פורר: ידברו שני חברי כנסת ואורח מבחוץ בסבב.

עודד פורר: חבר הכנסת טיבי, בבקשה.

עודד פורר: אחריו – חבר הכנסת כסיף.

אחמד טיבי: תודה, אדוני היושב-ראש.

אחמד טיבי: ובכן, אני הפעם נמצא בצד שמגן על חברות התעופה.

אחמד טיבי: כידוע לכם, יזמתי את החוק להגנת צרכני התעופה הידוע כ- "חוק טיבי", חברות התעופה לא רוו נחת ממנו כי הוא היה לטובת הצרכן.

אחמד טיבי: אבל, לאחרונה, חברות התעופה עושות עבודה מצוינת.

אחמד טיבי: אני רוצה לציין לטובה את חברת ישראייר ואת מנכ"ל החברה אורי סירקיס.

אחמד טיבי: ישראייר ביצעה כמה טיסות חילוץ מעולות, החזירו אלפי אנשים לישראל, הביאו ציוד - - -

מיקי לוי: זה נכון לכל שלושת חברות התעופה.

אחמד טיבי: אני דיברתי גם עם ניר דגן בהתחלה והוא אמר שהוא מוכן לשלוח טיסות.

אחמד טיבי: אני דיברתי עם אל-על ושאלתי אם אפשר לשלוח טיסות חילוץ כמו ששלחו לפרו למקומות אחרים באירופה, הוא אמר לי שהוא לא יכול כי אין לו כסף.

עודד פורר: הם עשו טיסות חילוץ במקומות אחרים.

אחמד טיבי: כן, תלוי מי מבקש.

אחמד טיבי: אני מרגיש חובה לציין את ישראייר שהוציאו טיסות לאיטליה, רומניה, גרמניה.

אחמד טיבי: הם היו מוכנים לצאת גם לטורקיה על פי בקשתי.

אחמד טיבי: קיבלתי אישור שהם נוחתים בשדה התעופה באיסטנבול, רק שרשויות הביטחון פה התנו תנאים שביטלו את הטיסה.

אחמד טיבי: בסוף טיסת טורקיש אייר ליין היא שהביא את הסטודטים מטורקיה.

אחמד טיבי: כל התקופה הזו חברות התעופה עשו מאמץ.

אחמד טיבי: לכן, המדינה מחויבת לערוב ליציבות חברות אלה על מנת שלא תקרוסנה.

אחמד טיבי: יש חשיבות לחברות תעופה מקומיות חזקות.

אחמד טיבי: נאמר לי בהתחלה שהחזרת הערבות תהיה לאחר שלוש שנים.

אחמד טיבי: אתה שמעת על המספר הזה, שי?

שי באבד: לא, אין מספר כזה במתווה.

אחמד טיבי: זה חשוב, יש להקל על חברות התעופה להחזיר את ההלוואות.

שי באבד: אדוני, זה לא ריאלי לדרוש החזר תוך שלוש שנים.

עודד פורר: המעניין הוא שבקרן שרצו שנאשר הבוקר, אם החשב הכללי היה נשאר לדיון, נתנו טווח של שנתיים לעניין ההחזר.

ניר ברקת: נכון.

עודד פורר: כשאתם מדברים על משבר 2020/2021, אתם מדברים על זה שהמשבר נכנס לתוך שנה הבאה.

עודד פורר: בתנאי החזר של שנתיים אני לא הייתי ממליץ לאף אחד לקחת את ההלוואה.

עודד פורר: אבל, זה קורה בחצר שלך, שי.

שי באבד: אבדוק את זה.

אחמד טיבי: הנקודה השנייה, היו ניסיונות של שר התחבורה סמוטריץ' ושל חבר הכנסת ארבל לבטל את החוק שמכונה "חוק טיבי".

אחמד טיבי: אני חושב שזה ניסיון נואל, מנוגד לטובת האזרח הנוסע.

אחמד טיבי: יש כעת בחברת אל-על כספים שמוחזקים על טיסות שבוטלו.

אחמד טיבי: אני מבקש לשמוע מה גורל הכספים הללו, הם מגיעים לאזרחים ששילמו אותם.

אחמד טיבי: אני מבקש לא לגעת בחוק טיבי ולא לפגוע בציבור הצרכנים.

אחמד טיבי: יש לערוב לחברות התעופה ולעזור להם אבל לא באמצעות ביטול החוק הזה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: חבר הכנסת כסיף, בבקשה.

עודד פורר: אחריו – ארנון בר דוד, יושב-ראש ההסתדרות החדשה.

עופר כסיף: תודה, אני רוצה לדבר על הבעיה העיקרית שקיימת היום בחברות התעופה וזו הבעיה של העובדים, אלו שעובדים ישירות בחברות התעופה ואף אותן המשפחות שמכונות מעגל שני.

עופר כסיף: זה נוגע למערכות שלמות כמו משרדי נסיעות וכן הלאה.

עופר כסיף: בחברת אל-על מועסקים 6,500 עובדים בכל מיני סקטורים: תחזוקה, פקידים, ספקים, דיילים ועוד.

עופר כסיף: רק 600 מתוך המספר הנקוב מעלה הם טייסים, רק 10% הם עובדי הנהלה בכירים בחוזים אישיים.

עופר כסיף: הרוב המוחלט של עובדי אל-על, שעושים את עבודתם במקצועיות, בעיקר בתקופה הנוכחית הם אפילו מסכנים את עצמם ומבצעים טיסות חילוץ מטען וכן הלאה.

עופר כסיף: ההצעה הנבזית שתמורת סיוע כזה או אחר תהיה "התייעלות" שזה שם מכובס לפיטורים המוניים של עובדים שחלקם מקבלים השלמת הכנסה בגלל השכר הנמוך שלהם.

עופר כסיף: הנציגות של העובדים, יחד עם ההסתדרות, הציגו בפני ההנהלה של אל-על שמסתכם ב-150 מיליון דולר בשנה.

עופר כסיף: הבעיה היא שעד עכשיו נציגי האוצר נפגשו רק עם נציגי הנהלת החברה ולא עם נציגי העובדים.

עופר כסיף: צריך להיות פתרון שייתן מענה לעובדים של חברות התעופה, בראש ובראשונה לאל-על שהיא החברה הגדולה.

עופר כסיף: אני רוצה להזכיר שחברות התעופה בארצות הברית קיבלו חבילת סיוע של 25 מיליארד דולר.

עופר כסיף: הקונגרס שקיבל את בקשות חברות התעופה נותן להם מענקים, לא רק הלוואות.

עופר כסיף: ניתנו שלושה תנאים על ידי הקונגרס: תנאי אחד הוא איסור על הוצאת עובדים לחל"ת בכפייה, אם פה הדרישה היא לפטר עובדים כדי לקבל הלוואות, בארצות הברית שאינה פחות קפיטליסטית מישראל התנו תנאי למענק אם לא יפטרו.

עופר כסיף: עוד שני תנאים: איסור הקטנת שכר לעובד והטבות עד סוף ספטמבר.

עופר כסיף: ובנוסף, הגבלת שכר הבכירים עד סוף מרץ 2022.

עופר כסיף: הגיע הזמן שפה יעשו מעשה כזה לטובת העובדים – בלי פיטורים אלא עם מענקים לטובת העובדים.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: ארנון בן דוד, בבקשה.

ארנון בן דוד: בוקר טוב.

ארנון בן דוד: אין ספק שאנחנו נמצאים באירוע לא פשוט של עולם התעופה הישראלי.

ארנון בן דוד: אנחנו מתמודדים בהסתדרות עם המצוקה הזו כבר מעל לחודש.

ארנון בן דוד: מדובר פה בהרבה כסף, בעיקר בחברת אל-על, אבל מדובר גם על עתיד התעופה הישראלית.

ארנון בן דוד: גם ראש הממשלה מבין שצריך לשמור על קווי התעופה הישראליים ולא לאבד אותם.

ארנון בן דוד: זו לא אשמת החברות שהגיעה הקורונה ופגעה בהן לטווח ארוך, איננו יודעים מתי הן תחזורנה לטוס ובאיזו תצורה.

ארנון בן דוד: נמצא איתי אבי אדרי, יושב-ראש איגוד התחבורה.

ארנון בן דוד: שנינו ביחד מובילים את המשבר בחברות התעופה ובעיקר באל-על שמונה 6,500 עובדים במעגל הראשון ועוד אלפי עובדים במעגל השני.

ארנון בן דוד: אנחנו מאוד מוטרדים ממה שקורה שם, זה נכון שאנחנו מתאמצים לארגן את ההלוואה מבנק דיסקונט בשיעור של כ-400 מיליון דולר.

ארנון בן דוד: אני חושב שכמות הקיצוצים שאתם דרשתם טומנת בחובה מרחץ דמים די גדול של העובדים.

ארנון בן דוד: הדרישה הזו אינה עולה בקנה אחד עם המצב החמור בו אנחנו נמצאים מבחינת שיעורי האבטלה במדינת ישראל.

ארנון בן דוד: אני חושב שיש דרך לעשות זאת באופן מתון יותר.

ארנון בן דוד: אני ממליץ למדינה לתת כסף חי לחברת אל-על וגם לחברות האחרות, גם אם הדבר כרוך בהעברת מניות לרשות המדינה.

ארנון בן דוד: אחרת, החברות לא יחזיקו מעמד.

ארנון בן דוד: ממה נפשך– אני אלך עכשיו לריב עם העובדים, החברה תוציא כמה עובדים ותפשוט רגל.

ארנון בן דוד: אני חושב שאנחנו נמצאים במצב של אין מוצא ועלינו לחשוב מחוץ לקופסה, ולחפש פתרונות יצירתיים איך מצילים את התעופה הישראלית.

ארנון בן דוד: לצעיר הפתרון שניתן כרגע, ואנחנו מכירים אותו, הוא "לכו, תתייעלו, תקבלו הלוואה" אני חושש מאוד שזה לא יעבוד ושייגרם מרחץ דמים מול העובדים וזה גם לא יספיק כי מי יודע מתי יזרום כסף.

ארנון בן דוד: זה מאוד מטריד אותנו ואנחנו עושים את המקסימום.

ארנון בן דוד: אבל, אנחנו צריכים את עזרת המדינה.

ארנון בן דוד: רוב חברות התעופה בעולם קיבלו מהמדינות רשתות ביטחון טובות יותר, וגם אנחנו יכולים לעשות טוב יותר.

ארנון בן דוד: תודה רבה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: חבר הכנסת ניר ברקת, בבקשה.

ניר ברקת: אתחיל מלמעלה למטה, ברשותכם: אני חושב שכיום, יש אמון גדול במערכת הבריאות ובצעדים שעשה ראש הממשלה.

ניר ברקת: היום המדינה נחשבת אחד המקומות הבטוחים בעולם.

ניר ברקת: במקביל לזה, לצערי הרב, המצב בתחום הכלכלי הוא הפוך.

ניר ברקת: במדינת ישראל יש אי-אמון רב באוצר, יש אי-אמון בין המגזר העסקי לאוצר.

ניר ברקת: התחושה שלי שהאוצר מסתכל בהסתכלות גזברית, בודקים איך הם חוסכים כספי מדינה.

ניר ברקת: שמעתי את מנכ"ל האוצר מסביר איך הוא חוסך כסף של המדינה.

ניר ברקת: זו תפיסה שנכונה למשבר רגיל ולחברה ספציפית אבל אינה נכונה לגבי המצב שבו אנחנו נמצאים.

ניר ברקת: אמרתי לפני יותר מחודש, לצערי הרב לא שמעתם, שבעת הזו יש לתמוך תמיכה ישירה בעסקים באמצעות מנגנון מע"מ.

ניר ברקת: זה הפתרון.

ניר ברקת: היום מוקדים כ-40 מיליארד שקלים לסיוע לעסקים, מתוכם פחות מ-10 מיליארד לסיוע ישיר, הסיוע הישיר לעסקים גדולים וקטנים, תעופה ולא תעופה – דורש סכומים משמעותיים יותר בצורה דרמטית.

ניר ברקת: כל שקל שנשים בעסקים יסייע למנוע פשיטות רגל.

ניר ברקת: אותי מעניינים מיליון המובטלים.

ניר ברקת: לאן הם יחזרו?

ניר ברקת: אנחנו צריכים להילחם על כל עסק כמו שנלחמים על חיי כל אדם.

ניר ברקת: לשבת יחד עם העסקים סביב שולחן עגול, לא לחשוב איך מפטרים כמה שיותר אנשים אלא איך מעסיקים כמה שיותר אנשים בעת הזאת.

ניר ברקת: הגישה שאומרת:

ניר ברקת: אנחנו ניכנס ונבדוק כל עסק ועסק – זו גישה שמתחמקת מסיוע ישיר.

ניר ברקת: כולם יודעים, לצערי הרב, ואם נבקש את המספר שלא מדברים עליו – מה היקפי האשראי שהעסקים לוקחים – אנחנו נגלה: שחור.

ניר ברקת: הייתי שם, אני יזם ואיש עסקים.

ניר ברקת: אני לא הייתי לוקח הלוואה אם לא הייתי יודע שאשרוד.

ניר ברקת: אם אתה רוצה להעלות את השרידות של העסקים אתה צריך לתת להם סיוע ישיר, כסף מזומן לחשבון ולא רק אשראי.

ניר ברקת: ולגבי אל-על: מי אתם, באוצר, שתנהלו את אל-על?

ניר ברקת: איך אתה יודע, ניהלת פעם חברת תעופה?

ניר ברקת: הרי עד המשבר כל החברות התייעלו, עבדו, שילמו מס הכנסה, העסיקו 25,000 עובדים.

ניר ברקת: האם אנחנו הולכים לבדוק עכשיו כל עסק במדינת ישראל?

ניר ברקת: התשובה היא – לא.

ניר ברקת: במקום לדחוף אותם בלהתייעל ולהתייעל – תן להם.

ניר ברקת: במקום לצמצם – תזרים להם כסף מזומן, כך אמר גם ארנון ואני מסכים איתו.

ניר ברקת: תן תמיכה ישירה ותראה שהם עוברים את המשבר הזה יותר בקלות והסיכוי שהם ישקעו יקטן.

ניר ברקת: אתה תראה שיותר אנשים יוכלו לעבוד וכשתדחף אותם להתייעלות שלא נובעת מהחיים השוטפים, אתה רוצה לדחוף אותם להתייעלות שנוגעת למשבר הקורונה, וזה לא המקום ולא הזמן.

ניר ברקת: יש לתת סיוע ישיר לכל סוגי העסקים.

ניר ברקת: גם לאילת יש לתת תמיכה ישירה, כסף מזומן לחשבון.

ניר ברקת: ברגע שיעזרו להם כמו כל עסק אחר אתם תראו שהם שורדים את המשבר בקלות.

ניר ברקת: אין לי אלא לומר שיש כאן כשל מנהיגותי, תפיסה שגויה של האוצר שמקמצת – כאילו זה כסף שלכם – בהשקעה בסיוע ישיר.

ניר ברקת: לא שמעתי ממך, שי, ולא מאף אחד באוצר שהיעד שלכם הוא מניעת פשיטות רגל.

ניר ברקת: אם זה היה היעד שלכם הייתם עושים בדיוק מה שאני אומר שצריך לעשות כבר חודש ימים.

ניר ברקת: תודה.

עודד פורר: מיד נבקש את התייחסות מנכ"ל משרד האוצר.

עודד פורר: בדיון שהתקיים לפני החג דובר על נושא שכר הרופאים שנמצאים בחל"ת או בבידוד בגין העובדה שהם טיפלו בחולים.

עודד פורר: הבטחתם לפתור זאת ואני ארצה לדעת איפה זה עומד.

עודד פורר: אנחנו נבקש שתבואו שוב ביום ראשון הקרוב לדיון שנקיים כאן על מנת לתת דיווח על התקדמות המשא ומתן מול חברות התעופה.

עודד פורר: אתה מספר לנו שאתם במשא ומתן אז אנחנו נרצה פירוט.

קטי קטרין שטרית: עוד דיון שהיה כאן ולא קיבלנו תשובה הוא על המגזר השלישי, 13,000 ארגונים חברתיים שיש להם ניהול כספי תקין, עד לרגע זה לא הופעלה קרן המענקים.

קטי קטרין שטרית: עדיין אין מודל הפעלה או קריטריונים.

קטי קטרין שטרית: בסוף נמצא את עצמנו ללא הארגונים החברתיים שהם אלו שנותנים סיוע לנצרכים בזמן המשבר הזה.

עודד פורר: אומר באופן כללי שעדיין איננו רואים את הראייה הכוללת.

עודד פורר: אני יכול להגיד לך, שי, שאתם באוצר פועלים בקצב לא נכון.

עודד פורר: אתם מחכים לבעיות כדי לפתור אותן, כשאתם מגלים את הבעיות לא כולן יכולות להיפתר כי כבר מאוחר מדי.

עודד פורר: אספר סיפור משירותי בחיל הים: היינו בתרגיל שבו השתמשנו בסירות גומי.

עודד פורר: במהלך התרגיל התקלקלה אחת הסירות, היה ברור שהיא תצטרך לחזור בגרירה מה שלא היה לא סיכוי במזג האוויר הסוער.

עודד פורר: אמרתי למפקד שלי שיש להוציא את סירת החילוץ מהכוננות על מנת לחלץ את הסירה הפגועה.

עודד פורר: המפקד אמר שזה עוד מוקדם.

עודד פורר: כל אחד יודע שלהוציא דבור לים לוקח כשעה וחצי.

עודד פורר: אמרתי למפקד "בסדר" החלפתי תדר וביקשתי להוציא את הדבור – אני מספר לכם על משהו שעשיתי לא לפי הנהלים – אחרי 45 דקות המפקד ביקש שאוציא את הדבור.

עודד פורר: אמרתי לו :"הוא עוד 10 דקות פה".

עודד פורר: אם לא הייתי עושה כך הסירה הייתה הפוכה ואנשי הצוות היו חוטפים היפותרמייה.

עודד פורר: אתם, באוצר, תביאו את המשק להיפותרמייה.

עודד פורר: עד שאתם פועלים אנחנו כבר נמצאים בנקודה אחרת.

עודד פורר: אנחנו אישרנו פה הלוואות לפני חודש, עד לרגע זה - - -.

עודד פורר: עכשיו אומרים לנו :" יש ועדות וועדות".

עודד פורר: חבר'ה, עד שתחליטו כבר לא יהיה למי להלוות.

קטי קטרין שטרית: ההתנהלות של האוצר היא מתחת לכל ביקורת.

עודד פורר: יש בעלי עסקים שחיכו להלוואות ולא פיטרו עובדים.

עודד פורר: עכשיו אין להם איך לשלם משכורות.

ניר ברקת: הלוואות זה לא הכלי הנכון.

עודד פורר: אנחנו מדברים פה על קרן הפיצויים של מלחמת לבנון לא פעם ולא פעמיים.

אורית פרקש הכהן: אני רוצה לדבר על הפיל שבחדר:

אורית פרקש הכהן: הדבר הכי חשוב שכולנו מדברים עליו עכשיו זו תוכנית היציאה הכלכלית של המשק מהמצב בו אנחנו נמצאים.

אורית פרקש הכהן: הדבר הזה תקוע בגלל כשלים בניהול המשבר מבחינה בריאותית, זה בכלל לא תלוי באוצר.

אורית פרקש הכהן: משך הזמן לקבלת תוצאת בדיקה הוא שמונה ימים, אנחנו לא מגיעים ל-10,000 בדיקות ביום.

אורית פרקש הכהן: כל עוד נמשיך לדבר - - -

עודד פורר: אני לא רוצה לפתוח את הדיון לכל הנושאים.

אורית פרקש הכהן: אדוני, זה בידנו, אני מציעה שננצל את הכוח שלנו כוועדה כדי לעזור למשרד האוצר להפסיק - - -

עודד פורר: ביום ראשון יש דיון על אסטרטגיית היציאה מהמשבר.

אורית פרקש הכהן: אבל עודד, הדבר הזה כרוך בכשל הבריאותי.

אורית פרקש הכהן: האוצר פה לבד, לא עוזרים - - -

קטי קטרין שטרית: אני מבקשת שמנכ"ל האוצר יישאר איתנו פה.

שי באבד: אני חייב לצאת.

קטי קטרין שטרית: זה לא הגיוני שהחשב הכללי יורד מה-Zoom.

עודד פורר: זה לא קשור לשי, אני הופתעתי לראות את שי בדיון ואני מעריך מאוד את הגעתו לכאן.

עודד פורר: לא כל דיון הוא בנוכחות מנכ"ך משרד.

עודד פורר: חבר הכנסת מלכיאלי, בבקשה.

מיכאל מלכיאלי: שלחתי מכתב לשר האוצר - - - לגבי מעונות היום הפרטיים - - -

עודד פורר: ברור.

מיכאל מלכיאלי: לגבי בעלי שליטה בחברות, חסרה לנו אמירה לגבי מניעת פשיטת רגל.

עודד פורר: דיברו על זה.

עודד פורר: אבקש לא לחזור על נושאים.

עוזי דיין: - - -

עודד פורר: ברור.

שי באבד: אתייחס לדברים הכלליים מהישיבות הקודמות: שכר הרופאים, חיילים בודדים.

שי באבד: אנחנו הבטחנו לתת תשובות.

שי באבד: העמדה הייתה נחרצת, שר האוצר אמר זאת ואני חוזר על כך לפרוטוקול: לא ייתכן ששכר עובדים שמסכנים את עצמם ייפגע.

שי באבד: צריך לפתור את זה, אני אעביר תשובה כתובה בנושא עד סוף היום.

שי באבד: ישראל גולדמן יעביר לכם בכתב.

שי באבד: נושא שני הוא חיילים בודדים, אנחנו נעביר היום לוועדה סטטוס טיפול בנושא.

שי באבד: האם זה בוצע, ואם לא – מדוע.

שי באבד: אני אכנס לזה באופן אישי היום כמו שהתחייבנו.

עודד פורר: גם העמותות החברתיות שהזכירה חברת הכנסת שטרית.

שי באבד: לגבי העמותות של המגזר השלישי: יש תקציב שיועד לזה, אנחנו שמנו את זה במסגרת התוכנית וגם על זה - - -

עודד פורר: אישרנו את זה בחוק יסוד.

שי באבד: נכון.

שי באבד: אנחנו נעביר סטאטוס מסודר על שלושת הדברים האלה.

שי באבד: אני אוודא שיטפלו בזה עד סוף היום.

קטי קטרין שטרית: עוד הערה: רשות המסים מסרבת לדחות את תשלומי מס השכר במקביל לדחיית תשלומי המע"מ שניתנת לעסקים קטנים ובינוניים.

עודד פורר: בהקשר הזה, שי, אבקש את התערבותך מול ערן יעקב.

עודד פורר: אתם אמורים להביא לפה, כי לא מאפשרים לכם יותר להסתמך על תקנות לשעת חירום, את הבקשה של רשות המסים לדחות את המועדים שהם נותנים תשובות עד כדי 70 ימים.

עודד פורר: מצד שני, נישומים שמבקשים היום דחיות על דיווחי מע"מ ומס הכנסה – לא מאפשרים להם לדחות.

עודד פורר: צריך לתת פה דחייה גורפת.

עודד פורר: ערן יעקב אומר שזה יהיה פרטני וזה לא צריך להיות פרטני.

שי באבד: לא, שנייה, מקדמות במתווה אנחנו מחזירים בין שלושה לארבעה מיליארד שקלים על מקדמות - - -

עודד פורר: אני אומר לך, יש פנייה מלשכת רואי החשבון ומלשכת יועצי המס בהקשר הזה.

עודד פורר: הם טוענים שאינם מספיקים להכין את כל הדיווחים ומבקשים דחייה של מועדי הדיווחים.

עודד פורר: אני לא מבין, רק רשות המסים יודעת לבקש דחייה לעצמה?

עודד פורר: אנחנו בוועדה לא נאשר את זה.

שי באבד: אני רושם את זה.

עודד פורר: הכוונה היא לדיווחים של מרץ שהעסקים אמורים להעביר.

שי באבד: רשמתי לפני.

שי באבד: אתייחס באופן כללי לטיפול הכלכלי ואגע עוד פעם בנושא חברות התעופה: ראו, הטיפול הכלכלי שניתן לכל אורך המשבר זה מה שקצת הציל חלק מהמשק.

שי באבד: אנחנו עמדנו על זה שהמשק לא ייסגר באופן מלא וש-30% עדיין יעבדו.

שי באבד: אם זה לא היה משרד האוצר אז כנראה שהמשק היה בהשבתה מלאה וכמות העסקים הקורסים הייתה גבוהה יותר.

שי באבד: צריך להבין שהמענה האמיתי יהיה החזרת המשק לעבודה כמה שיותר מהר.

שי באבד: לא יהיה שום מענה אחרי שיוכל למנוע פשיטת רגל של עסקים.

שי באבד: כמה שהמדינה לא תעזור, ככל שאנחנו נהיה בסיטואציה שבמסגרתה הברז סגור והמשק מושבת, בתצורות שהוא מושבת היום, לא יהיה מנוס – עסקים ייסגרו או יפשטו רגל.

שי באבד: האסטרטגיה המובנית שלנו למניעה של זה היא לפתוח את המשק מהר ככל שניתן, ועל כך תהיה עוד ישיבה היום.

אורית פרקש הכהן: אבל זה באמת תלוי בניהול נכון של הבדיקות.

שי באבד: אני לא נכנס לתפקידי משרד הבריאות, אני מציג את עמדת משרד האוצר.

שי באבד: אנחנו רוצים לפתוח את המשק כמה שיותר מהר.

שי באבד: הדבר אמור בעיקר בעסקים שהפריון שלהם מאוד גבוה.

שי באבד: מדובר גם בעסקים קטנים שעלולים לפשוט רגל, העסקים שאותם תיאר קודם חבר הכנסת ברקת.

שי באבד: אם אנחנו נפתח את העסקים הללו תוך הקפדה על כללי בריאות נוקשים – שמירת מרחק, חבישת מסיכות, מניעת צפיפות בחלל סגור – זה ייתן את המענה הנכון ביותר והמשמעותי לעסקים.

ניר ברקת: ובינתיים מה - - -

שי באבד: חבר הכנסת ברקת, תן לי לסיים את דבריי, מבטיח לענות על הכול.

ניר ברקת: אני מסכים איתך שצריך להחזיר אותם מהר אבל מה בינתיים?

שי באבד: מה שמשרד האוצר עשה לאורך כל הדרך זה שימור של שלד של הכלכלה שעדיין עובד.

שי באבד: עצם זה שהיום אנחנו עובדים עם כ-30% מהמשק לבד מאלו שאינם חיוניים ואינם מהתעשייה, זה כי משרד האוצר עמד על זה שכך יהיה.

שי באבד: אנחנו שמחים על כך כי הצלחנו להשיג תוצאות בריאותיות טובות ושיטחנו את העקומה, ומצד שני לא סגרנו את המשק הישראלי.

שי באבד: לגבי התוכנית עצמה על מרכיביה ובעיותיה: התוכנית היא הגדולה ביותר בהיסטוריה של מדינת ישראל שבה נתנו 80 מיליארד שקלים שמתוכה 50 מיליארד שקלים תקציבית ו-30 מיליארד שקלים תזרימית.

שי באבד: ה-50 מיליארד שקל, אין לזה אח ורע מאז קום המדינה.

שי באבד: זה כסף תקציבי שיועד על מנת לתת מענה לנגיף הקורונה.

שי באבד: אם אני מנטרל את עשרת מיליארדי השקלים שהיוו מענה מידי למשרד הבריאות, אנחנו עומדים על כ-40 מיליארד שקלים שנתנו למשק.

שי באבד: כל אותם עובדים, שכירים ועצמאיים, שאנחנו נתנו להם מענה מהמדינה בדמות רשת ביטחון סוציאלית, זה מה שמסייע לעסקים לא לקרוס.

שי באבד: אם הוא יודע שאם הוא סוגר את העסק הוא יכול לשלוח את העובדים לחל"ת בלי לשלם להם משכורת ובלי לנצל ימי חופשה למשל שלושה חודשים– פתרנו לו בעיה תזרימית.

שי באבד: כשהוא לא צריך לשלם ארנונה עסקית כי אנחנו מוותרים לו עליה - - -

ניר ברקת: אתה לא מפטר - - -

שי באבד: נכון, אבל זה שהוא היה מפטר אותם זה לא אומר שמחרתיים הם חוזרים לעבוד אצלו בעסק.

שי באבד: זה שהוא יכול להוציא אותם לחל"ת כי כרגע הוא סגור ובינתיים אני משלם את שכר העובד, זה נותן למעסיק סוג של ביטחון.

ניר ברקת: אבל הוא עדיין מפסיד 25% מהמחזור החודשי.

שי באבד: אני לא מתעלם מזה.

שי באבד: חבר הכנסת ברקת, תן לי להשלים, אני לא הפרעתי לאף אחד.

ניר ברקת: אתה צריך לדייק.

שי באבד: אני מדייק מאוד.

שי באבד: אמרתי מראש שאנחנו לא פותרים את כל הבעיות ולא מחזירים את כולם בדיוק למצב שהיה לפני המשבר.

שי באבד: פתרנו את בעיית העובדים, פתרנו חלק מבעיית דחיית המסים, ויתרנו על ארנונה עסקית, ויתרנו על תשלומי חשמל, ויתרנו על תשלומי מים.

שי באבד: עם זאת, אנחנו נוסיף ונייצר מענקים שאני מקווה שכבר היום או בתחילת שבוע הבא זה יסוכם.

שי באבד: מענקים לעסקים קטנים על מנת לוודא שהם לא יפשטו רגל.

שי באבד: החשש הגדול שלנו הוא שאותם העסקים הקטנים, עד 30 – 20 מיליון שקלים ששם הסיכון גדול, הנזילות נמוכה, היכולת לשרוד נמוכה ואנחנו רוצים לעזור להם.

ניר ברקת: - - -

שי באבד: תן לי לסיים.

שי באבד: בנוסף, יש את הקרנות.

שי באבד: הקרן לעסקים של עד 400 מיליון וכן הקרן לעסקים גדולים שמונחת על שולחנה של הכנסת.

שי באבד: אנחנו מבינים ועדים לכל הבעיות שעולות כי גם אנחנו היינו רוצים שהכסף מהקרנות הללו יאושר הרבה יותר מהר וישתחרר הרבה יותר מהר.

שי באבד: אנחנו פועלים מול הבנקים ובודקים את יחס המינוף – האם להעלות אותו או לא – אדוני היושב-ראש, היו לנו ישיבות על הדבר הזה.

עודד פורר: אין שאלה, ברור שצריך להעלות, אתה רואה מה קורה בכל העולם, אתה רואה שהקרנות הללו לא נותנות את ההלוואות בסופו של דבר.

שי באבד: אתה יודע שאני מסכים איתך.

שי באבד: אנחנו ננהל את השיח הזה באופן פנימי - - -

ניר ברקת: כי צריך סיוע ישיר.

ניר ברקת: זה לא יעזור בלי סיוע ישיר.

שי באבד: אני אומר שוב: לצד הקרנות הללו, צריך להעלות את יחס המימון של הקרנות וצריך לטפל בכל הבעיות הבירוקרטיות של הקרנות.

שי באבד: אני חושב שהחשב הכללי עושה את זה וצריך לדחוף עוד יותר לעשות את זה כדי שהכסף יוזרם וישתחרר כמה שיותר מהר.

שי באבד: בטח ובטח בעסקים הקטנים של עד 400 מיליון, אותם עסקים שצריכים את זה מחר בבוקר, וגם הקרן לעסקים גדולים שצריכים לאשר אותה בכנסת ולדאוג שהיא תנוצל.

שי באבד: המבחן האמיתי הוא כמה מהר הכסף ינוצל וכמה מהר הבנקים יחלקו את אותם 14 מיליארד שקלים ויתנו אותם לחברות.

שי באבד: לצד זה, אנחנו נשחרר את אותם מענקים בין 5–6 מיליארד שקלים של מענקים ישירים לעסקים הקטנים של עד 20–30 מיליון שקלים.

שי באבד: אני מקווה שנצליח להוציא את המתווה עוד היום.

שי באבד: אני אומר - - -

עופר כסיף: מבקש שתתייחס לדברים שאמרתי.

שי באבד: אני מגיע לזה.

שי באבד: אין לי ספק שהתוכניות לא מושלמות ושחלק מהדברים לא נעשים מספיק מהר.

שי באבד: אנחנו לומדים ומתקנים תוך כדי תנועה.

שי באבד: עיין ערך אותם בעלי שליטה שדיברו עליהם פה.

שי באבד: מאחר שבפעימה הראשונה שנתנו לעצמאיים לא הכנסנו את זה, הכנסנו את זה בפעימה השנייה – תיקנו את הגילאים, תיקנו את הסכום ל-10,500, ועשינו עוד תיקונים נוספים – וגם את התיקונים שאנחנו נדרשים לעשות בקרנות שניתנות על ידי הבנקים ביחס מינוף או באותה מהירות של שחרור בירוקרטיה, אנחנו צריכים לעשות את זה ואנחנו נעשה את זה.

שי באבד: אין ספק שהמענה הוא לא מספיק מהיר ואנחנו צריכים לזרז את המענה.

ניר ברקת: הנציגים לא איתך.

ניר ברקת: אנשי העסקים לא איתך.

שי באבד: זה לא נכון.

עודד פורר: תהיה מולי בדברים שלך, אי-אפשר שכל חבר כנסת ימשוך לכיוון שלו.

שי באבד: טוב.

שי באבד: את כל מה שסגרנו במתווה העצמאיים ובקרן המענקים אנחנו עושים יחד עם כל נשיאות המגזר העסקי.

שי באבד: אנחנו יושבים איתם בשולחן, מרון תומר לדובי אמיתי, לנציגי המלונות והמסעדנים ולנציגי כל הסקטורים השונים.

ניר ברקת: הם ממש מבסוטים מהתוצאות, הבנתי.

עודד פורר: די, ניר.

שי באבד: כל הדברים הללו נמצאים ביחד איתם.

שי באבד: אם מישהו חושב שהכול יחזור להיות כשהיה אז הוא טועה.

שי באבד: מה שהמדינה לא תעשה היא לא תוכל להביא למצב הזה.

שי באבד: המדינה צריכה להשתדל כמה שיותר להחזיר את העסקים הללו לפעילות וכמה שיותר מהר.

שי באבד: פעם שנייה, לייצר את אותם כלי סיוע כדי שכמה שפחות יפשטו רגל וכמה שיותר יצליחו לצלוח את המשבר.

שי באבד: עכשיו לנקודה שהעלו חבר הכנסת כסיף וארנון בר דוד: לחברות במדינת ישראל אין משימה להעסיק עובדים.

שי באבד: המשימה של כל חברה, על פי חוק החברות, היא להשיא את רווחיה ולהיות חברה עסקית רווחית.

שי באבד: את השיקולים שלה החברה צריכה לעשות על פי קו זה, לא על פי כמות העובדים שהיא מעסיקה.

עופר כסיף: זה לא העניין.

שי באבד: שנייה, תנו לי לסיים.

שי באבד: כשאנחנו נותנים פתרונות אנחנו לא נותנים פתרון לחברה ספציפית.

שי באבד: מדובר בסל פתרונות על מנת לסייע לכלל החברות במשק.

שי באבד: לגבי חברות התעופה הישראליות: הן ביקשו מהאוצר שתיתפר להן חליפה ספציפית.

שי באבד: זאת מכיוון שלטענתן החליפה הכללית של האוצר אינה חליפה מספקת להצלת התעופה הישראלית.

שי באבד: בד-בבד, חשוב לציין שיש עוד עסקים שהחליפה הזו לא מתאימה להם: מלונות, רשתות קמעונאות כמו פוקס, קסטרו, הוניגמן שנמצאות על סף קריסה, המסעדנים, כל אותם העסקים שנמצאים כרגע באותה סיטואציה.

שי באבד: כשאנחנו נותנים מענה פרטני אנחנו צריכים לחשוב האם זה מוצדק - - -

ניר ברקת: לא צריך מענה פרטני.

שי באבד: זה מה שדורשת אל-על.

ניר ברקת: תן להם תמיכה ישירה כמו כולם ותפתור להם את הבעיה כמו כולם, נוסחה אחת.

עודד פורר: חבר הכנסת ברקת, אני קורא אותך לסדר.

ניר ברקת: בסדר גמור.

עופר כסיף: זה הכול סיפורים.

ניר ברקת: אני קורא לאוצר לסדר.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: שי, תמשיך בבקשה, אל תתייחס אליהם.

שי באבד: כשאנחנו נדרשים לתת סיוע פרטני אנחנו בודקים אם יש הצדקה לתת את הסיוע הפרטני ואז איך לתת את הסיוע הפרטני.

שי באבד: במקרה של התעופה הישראלית, ראש הממשלה הגדיר שזה אסטרטגי מבחינתו שתהיה תעופה ישראלית.

שי באבד: על פי הגדרה זו, אנחנו רוצים לתת עזרה שתקיים תעופה ישראלית.

שי באבד: יש כמה דרכים לקיים תעופה ישראלית: אפשר לעשות זאת דרך החברות הקיימות.

שי באבד: האם כספי הציבור, כדי להציל את התצורה הקיימת של התעופה הישראלית זו הדרך הנכונה.

שי באבד: או, לחילופין, להציג קונסטלציה שכהחברות האלה לא ישרדו ותגענה להקפאת הליכים, אנחנו נצליח לייצר תעופה ישראלית בכספי ציבור שתעלה פחות כסף.

שי באבד: בכל זאת, כדי להגיע לתצורה הראשונה שהצגתי, במסגרתה החברות הקיימות תשרודנה, בוודאי שצריכים לדרוש מהחברות להראות שכשיינתן להן הכסף לסיוע אז הן תייצרנה תעופה ישראלית, ותהיה לנו וודאות גבוהה שתהיה תעופה ישראלית והן לא תקרוסנה.

שי באבד: זה דורש התייעלות גבוהה מצד החברות.

שי באבד: מאחר שאנחנו לא מציגים מדיניות מענקים גורפת להצלת כל עסק באופן פרטני, כי קופת המדינה מוגבלת.

שי באבד: אם היינו מחלקים את כל קופת המדינה לחברות לא היינו מצליחים להציל את כולן.

ניר ברקת: שטויות.

שי באבד: כשאתה דיברת אני - - -

עודד פורר: די.

שי באבד: אבל הוא אמר "שטויות", יש כבוד מינימלי, אני לא אומר על דברים שאתה אומר "שטויות", בוא נכבד אחד את השני לפחות בשיח.

עודד פורר: מותר לו לומר מה שלך אסור לומר כאן, אין מה לעשות.

שי באבד: אדוני היושב-ראש - - - אני לא אגרר.

ניר ברקת: הקשב לליבם של האנשים.

שי באבד: אני מקשיב לליבם של האנשים טוב מאוד, חבר הכנסת ברקת.

שי באבד: כשאנחנו מסתכלים על התעופה הישראלית אנחנו רוצים לוודא שהתעופה תשרוד את המשבר ובנוסף, ככל שאנחנו בעולם של מענקים רוחביים, שלא יספקו את התעופה הישראלית כי המענקים הרוחביים לא יצילו חברה ספציפית אלא יתנו מענה כדי לעזור לחברות, המצב של התעופה הישראלית, בטח של אל-על, הוא כזה שהמענק הספציפי הנדרש הוא משהו שמדינת ישראל לא תוכל לעמוד בו עם השלכות הרוחב.

שי באבד: לכן, אנחנו מציעים מתן תזרים, מתן הלוואות, את זה אנחנו מוכנים לעשות גם עבור סקטור ספציפי – את זה נצטרך להצדיק והממשלה תצטרך לקבל החלטה למה היא נותנת את זה רק לסקטור ספציפי בתנאים מועדפים – אנחנו רוצים לוודא שזה מספק וגם לוודא שהחברה תוכל להחזיר את זה.

שי באבד: כשאנחנו עושים את זה במתווה כזה, ומדובר בכספי ציבור, עלינו לוודא שהחברה שעושה זאת תוכל לעמוד על הרגליים ותוכל להחזיר לנו את הכסף.

שי באבד: אנחנו לא בודקים בציציות החברה, כמות האנשים שהיא תפטר זה עניין שלה וכן צמצום השכר שהיא תבצע.

שי באבד: המדינה לא קובעת את הקריטריונים.

שי באבד: המדינה אמרה שאם חברה דורשת סיוע של הלוואה ספציפית אז עליה להוכיח שיש לה היכולת להחזיר את ההלוואה.

עודד פורר: ברור.

שי באבד: לשם כך יש בנק מלווה, הבנק המלווה הוא זה שנכנס.

שי באבד: אמרנו גם שאנחנו ניקח את רוב הסיכון של ההלוואה.

שי באבד: זאת אומרת שהדרישות שלנו מהבנק המלווה הן להיכנס באחוז מופחת ביותר לעומת המדינה.

שי באבד: המדינה תיקח את רוב הסיכון אבל עדיין היא רוצה שהבנק יאשר שמדובר בהלוואה שתחזור.

שי באבד: כדי שהבנק יגיד זאת אז יש לו דרישות להתייעלות שהחברות דורשות הסיוע צריכות לעמוד בהן.

שי באבד: זה המתווה, אם זה אומר שיש לחתוך בשכר ובעובדים ולעשות הרבה כדי שתהיה תעופה ישראלית – האינטרס, כמו שהוגדר לנו, הוא הצלת התעופה הישראלית ולא העסקת עובדים.

עופר כסיף: רגע, מה זה להציל - - -

עודד פורר: חבר הכנסת כסיף, תודה.

עודד פורר: חבר הכנסת מיקי לוי, בבקשה.

מיקי לוי: אני מצטרף לקריאה שיש לשמר בכל מחיר את חברות התעופה הישראליות.

מיקי לוי: אני רוצה להזכיר שיש מניית זהב של המדינה בחברת אל-על ורק מכוח זה צריך להושיט שם יד ולהשאיר אותה בחיים.

מיקי לוי: אני שואל: מתי העזרה המדוברת תתממש?

מיקי לוי: האם אתם לקראת סיום?

מיקי לוי: האם יש אפשרות להגדיל את טווח החזר ההלוואות ל-8–10 שנים, חמש שנים זה מעט מאוד והם לא יעמדו בזה.

מיקי לוי: רשות שדות התעופה מ-2014 האוצר מקבל מהם כסף, עכשיו הם נקלעו למשבר, האם יש מגמה להחזיר להם כסף זה.

מיקי לוי: יתרה מכך, בתוך שדה התעופה יש חברות כמו לאופר שירותי קרקע, כמו אותן חברות ששכרו שטחים במקום.

מיקי לוי: האם יש בכוונת המדינה להתחשב בהם.

מיקי לוי: אל תגידו : "זה רשות שדות התעופה", אני מבקש לשים על זה יד.

עודד פורר: תודה.

מיקי לוי: חבר הכנסת ניר ברקת, תיאורטית אני איתך ועם חבר הכנסת מלכיאלי בעניין הזה.

מיקי לוי: אבל, למה אתם פונים לשי בעניין הזה?

מיקי לוי: יש ראש ממשלה, תביאו את הרעיון הזה לראש הממשלה, וקדימה לביצוע.

קטי קטרין שטרית: ידעתי שנגיע בסוף לראש הממשלה.

עודד פורר: חברת הכנסת קטי שטרית.

עודד פורר: אחריה – ניר דגן.

קטי קטרין שטרית: כולנו התלהבנו מהתמונות היפות ומהסרטונים שמתעדים את הישראלים ששבים הביתה באמצעות החברות האלה.

קטי קטרין שטרית: אנחנו מגיעים לשני מיליון מובטלים ואם לא נסייע לחברות הגדולות שמפרנסות הרבה משפחות הרבה מובטלים לא יוכלו לשוב למעגל העבודה.

קטי קטרין שטרית: דיברו על אל-על וישראייר.

קטי קטרין שטרית: אני דווקא רוצה להזכיר את ארקיע.

קטי קטרין שטרית: קיבלתי מכתב מוועד הטייסים ואקרא ממנו: "המתווה שמשרד האוצר מגבש כרגע מציע ערבות מדינה בגובה של 75% הלוואה בנקאית.

קטי קטרין שטרית: למיטב הבנתנו, על אף שמתווה לא סוכם, נראה שהבנקים לא יהיו מוכנים לחשיפה של 25% על ההלוואה המדוברת.

קטי קטרין שטרית: עמדה זו מייצרת מבוי סתום בדרך לגיבוש המתווה ועלולה להביא לסגירת החברה".

שי באבד: המסרים שאומרים לך להעביר פה פשוט לא נכונים.

קטי קטרין שטרית: טוב.

קטי קטרין שטרית: עוד נקודה קטנה שנוגעת ליצירתיות של משרד האוצר: דעת הקהל היום, ברור לחלוטין שהאוצר מנסה להרוויח זמן כדי שהכסף יחזור חזרה אליו ולא ימומש.

קטי קטרין שטרית: אני רוצה לתת דוגמה, חברת הבת "תמר" שמספקת את המזון למטוסים ומעסיקה 550 עובדים בעלי מוגבלויות שיושבים כרגע בבית.

קטי קטרין שטרית: אפשר לייצר את המזון הזה, היום יש מצב שחיילים ושוטרים מביאים מזון, למה לא להיעזר בחברות דוגמת חברת "תמר"?

עודד פורר: הערה נכונה.

קטי קטרין שטרית: זו יצירתיות קטנטנה שיכולה להוציא הרבה אנשים ממעגל האבטלה.

קטי קטרין שטרית: האוצר חייב להחזיר את האמון כי יש תחושה שהוא מנסה לייצר כאוס, לעומת משרד הבריאות שמנסה להביא את המשבר לסיום.

קטי קטרין שטרית: חבל שהכסף יחזור לאוצר.

קטי קטרין שטרית: תזריקו זריקת עידוד לכל העסקים.

עודד פורר: ניר דגן, בבקשה.

ניר דגן: שלום לכולם, אני ניר דגן מנכ"ל ארקיע.

ניר דגן: תודה עבור קיום הדיון.

ניר דגן: תודה למשרד התחבורה שמאוד עוזר ולמשרד האוצר שמנהל איתנו דיונים רבים בדרך למטרה.

ניר דגן: ארקיע קיימת 70 שנה, החברה בחרה בעת הזו לנהוג באחריות – טסה רק לאן שהמדינה ביקשה, שומרת על כספה ונערכת מחדש ליציאה לדרך.

ניר דגן: אנחנו זקוקים לכם.

ניר דגן: לא ארחיב במתווה כי ברור לכולם שהמתווה הקיים אינו רלוונטי לעסקים של למעלה מ-400 מיליון.

ניר דגן: גם מנכ"ל האוצר אמר זאת.

ניר דגן: ברור שהשנים ושיעור הגנת המדינה על התיק הם שני הדברים המשמעותיים, אני בטוח שתעשו את הדברים הנכונים.

ניר דגן: אני רוצה לומר שיש חשיבות לזמן, חברות התעופה עובדות בצורה בינלאומית כולל מימון בינלאומי.

ניר דגן: המממנים מן החוץ מתחילים לאבד את הסבלנות.

ניר דגן: אבקש שהדבר יקבל קדימות.

עודד פורר: חבר הכנסת שמולי, בבקשה.

איציק שמולי: היום פורסם שיש כוונה לקצץ בתוכנית הדגל של משרד הרווחה: "נושמים לרווחה".

איציק שמולי: התוכנית תומכת באלפי אנשים מוחלשים בעזרת סיוע סוציאלי ובכסף.

איציק שמולי: זה דבר שהוא פשוט בלתי-מתקבל על הדעת.

איציק שמולי: זה נכון שצריך לעשות צעדי מקרו כדי לתמוך במשק אבל אסור בשום פנים ואופן להפקיר מאחור את החלשים ביותר.

איציק שמולי: לעצם הנושא, אדוני היושב-ראש, היטיב להגיד מנכ"ל האוצר שענף התעופה הוא ענף אסטרטגי.

איציק שמולי: גם ראש הממשלה אמר זאת.

איציק שמולי: זה דורש התייחסות מיוחדת.

איציק שמולי: אני לא מבין את האמירה שהאוצר יבחן ביום שאחרי עם עדיף לסייע לחברות הקיימות או להקים את הענף מחדש.

איציק שמולי: זה ברור שגם כלכלית וגם מוסרית נכון יותר לאפשר את הזרמת בלוני החמצן לחברות הקיימות.

איציק שמולי: אנחנו לא ממציאים את הגלגל, ארצות הברית קיבלה החלטה לתמוך בעשר חברות התעופה שבשטחה בסכום של 25 מיליארד דולר.

איציק שמולי: אלו סדרי הגודל.

איציק שמולי: אם לא יהיה סיוע מהיר ענפי התעופה והתיירות יחרבו עד היסוד.

איציק שמולי: אני מסכים למשוואה שפרס כאן מנכ"ל האוצר.

איציק שמולי: זאת אומרת: בגלל שמדובר בכסף ציבורי חייבים לראות שהוא הולך למקומות הנכונים ושהוא לא מונח על קרן הצבי.

איציק שמולי: מצד שני, זה נראה כאילו משרד האוצר נגרר להיות המנהל והדירקטוריון של חברת אל-על.

איציק שמולי: זה לא התפקיד של האוצר.

איציק שמולי: תוכנית חילוץ צריכה להיות אחראית, אני מסכים עם חבר הכנסת לוי לגבי הארכת טווח ההחזר.

איציק שמולי: הדרישות צריכות להיות הוגנות והגיוניות, זה לא המצב לאורך כל הדרך.

איציק שמולי: משפט אחרון: אין דבר כזה להציל את ענף התעופה מבלי לדאוג לעובדים באותם החברות.

איציק שמולי: זה פשוט דבר שאינו מתקבל על הדעת.

איציק שמולי: כשאומרים "להציל את ענף התעופה" זה לא לשמור על המטוסים תקינים, זה לשמור על כלל העובדים.

איציק שמולי: כמובן שיש גם מחירים שהעובדים יצטרכו לשלם, אין שום ספק, אבל אי-אפשר לשמור על ענף התעופה במנותק משמירה על עובדיו.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: חבר הכנסת קרעי, בבקשה.

שלמה קרעי: - - -

מיקי לוי: אדוני היושב-ראש, אולי אפשר ליזום דיון עם מנהל רשות המסים?

מיקי לוי: יש הרבה בעיות שקשורות בנושא.

עודד פורר: ברור, זו לא הבמה.

שלמה קרעי: תודה, אדוני היושב-ראש.

שלמה קרעי: כמו שאמרו רבים לפני יש הרבה ענפים שנמצאים במשבר וזקוקים לעזרת המדינה.

שלמה קרעי: אני מנסה להבין מה עומק הבור התזרימי בחברות התעופה.

שלמה קרעי: יש כמה נושאים שהמדינה לקחה על עצמה, העובדים שנמצאים בחל"ת מקבלים דמי אבטלה כמו שאר העובדים במשק.

שלמה קרעי: ארנונה עסקית לא משלמים שלושה חודשים.

שלמה קרעי: ברצוני להבין מהו הבור התזרימי, מה היקף הסיוע שחברות התעופה זקוקות לו, ומה הם הצרכים העיקריים.

שלמה קרעי: לא מדובר בשכר, כי יש אבטלה.

שלמה קרעי: לא מדובר בארנונה, כי יש פטור.

שלמה קרעי: האם מדובר בדחיית תשלומי הלוואות אז הנושא הזה כבר עלה מול הבנקים.

שלמה קרעי: הגשנו גם הצעת חוק יחד עם שר הכלכלה לאלץ את הבנקים לדחות את תשלומי ההלוואות בעד חצי שנה.

שלמה קרעי: אז אני מנסה להבין מה באמת היקף הסיוע שחברות התעופה זקוקות לו.

שלמה קרעי: הנושא חשוב לכולנו ונשמח לדעת מה ההיקף, כמות העובדים שממשיכים לקבל משכורת וכולי - - -

מידן בר: זה מידן בר, יושב-ראש ארגון הטייסים.

מידן בר: אני מודה ליושב-ראש על קיום הדיון.

מידן בר: אני שמח שיש עניין בתעופה.

מידן בר: עתיד התעופה הישראלית לא יושב רק על הסיוע שאנחנו מדברים עליו.

מידן בר: הסיוע הזה יצא לדרך, מתווה כזה - - - טוב יותר או פחות.

מידן בר: יש אנשים מספיק חכמים גם בחברות וגם באוצר והם יתאימו את הסיוע לחברות.

מידן בר: אני רוצה לומר שהדיון על עתיד התעופה בישראל ביום שאחרי המשבר הוא לא פחות חשוב מהסיוע שאנחנו דורשים עכשיו.

מידן בר: התעופה הישראלית נכנסה למשבר כענף מוחלש, מאותגר, במציאות של שמיים פרוצים שלא קיימת בשום מדינה בעולם.

מידן בר: ללא צעדים לקראת היום שאחרי אנחנו לא נשרוד.

מידן בר: כספי הסיוע, במידה והם ניתנים, הם כספי ציבור שיש לנהוג בהם במשנה זהירות.

מידן בר: אבל, המדינה צריכה ויכולה לקחת כסף מתעופה ישראלית בריאה ביום שאחרי.

מידן בר: תעופה ישראלית זה 6% מהתל"ג – היא מכניסה חמישה מיליארד שקלים של מסים.

מידן בר: אנחנו שלחנו מסמך לכל חברי הוועדה ובו אנחנו מפרטים צעדים בנוסף לסיוע.

שלמה קרעי: פספסתם את חברי הוועדה של הליכוד.

עודד פורר: חברי הוועדה של הליכוד, לידיעת

עודד פורר: כם, הליכוד לא העביר רשימת חברי ועדה לכנסת, רשימת חברי הוועדה לא התעדכנה גם באתר הכנסת.

קטי קטרין שטרית: כן, אבל ארקיע וישראייר כן העבירו לנו.

קטי קטרין שטרית: אז כנראה אנחנו לא מספיק חשובים.

עודד פורר: אני אומר לכם, קחו את זה לתשומת לבכם.

קטי קטרין שטרית: כנראה שאנחנו לא מספיק חשובים.

עודד פורר: קחו אחריות על משהו, לא העברתם שמות לוועדה.

מידן בר: המצב בעולם השתנה.

מידן בר: אנשים יטוסו פחות, חברות יצמצמו פעילות.

מידן בר: אנחנו רוצים לומר שהתעופה היום היא הרבה יותר - - - ממה שחושבים.

מידן בר: מדינה שמסייעת לחברת תעופה, כך או אחרת, מראה שהיא מבינה את החשיבות האסטרטגית של תעופה למדינה.

מידן בר: התעופה תצטמצם, בשוק טורפני כמו שיש פה החברות מחוץ לארץ אורבות לנו מעבר לפינה, אם נתקשקש בסיוע ובעוד יומיים תנחת פה חברה זרה אז אפשר לזרוק את התעופה הישראלית לפח.

מידן בר: התעופה מכניסה כסף, יש בה עשרות אלפי עובדים, אנחנו כותבים את מסמך היציאה של איך להוציא טיסות במרחב נגיפי.

מידן בר: לדעתי נצטרך לגבש דברים שהם מעבר לסיוע.

מידן בר: אם אנחנו לא ניתן תחרות הוגנת לחברות תעופה ישראליות, חברת תעופה ישראלית לא יכולה לטוס לאן שהיא רוצה מתי שהיא רוצה, זה כמו להיות נגר בלי עצים.

מידן בר: לגבי הסיוע שהזכירו פה עם ארצות הברית ומניות: המדינה מכניסה את היד לכיס והיא חייבת לגלות מעורבות מוגברת בחברות התעופה על מנת לוודא שבמשבר הבא אנחנו לא נכנסים כמוחלשים.

מידן בר: בנוסף, אנחנו חייבים מדיניות כי אם רק ניתן כסף אז לא עשינו את העבודה.

עודד פורר: חבר הכנסת סופר, בבקשה.

אופיר סופר: תודה, אדוני היושב-ראש.

אופיר סופר: מצטרף לאמירה הכללית שהיא גם עמדת הממשלה, חברות התעופה הישראליות הן נכס אסטרטגי.

אופיר סופר: ברור שאסור לנו לאבד ולעסוק אחר כך בהקמת הענף מחדש יש צורך קריטי לשמר את חברות התעופה, אני חושב שזה יעד שצריך להיות מוגדר.

אופיר סופר: אנחנו צריכים לשמר את חברות התעופה הישראליות אני שומע אחריות בהתייחס לכספי הציבור.

אופיר סופר: יש לזכור שיש את כל הצידוק האמיתי, במקומות אחרים בעולם זה ניתן כמענק.

אופיר סופר: מדובר בנכס אסטרטגי לאומי ותכפילו את זה בהקשר של מדינת ישראל עם כל המרכיבים הביטחוניים הייחודיים.

אופיר סופר: אני רוצה לתת נקודה למחשבה שחברות התעופה הקטנות יש להן יתרון יחסי שאם נצליח לחדש תיירות פנים באילת, יכול להיות שדווקא הן תוכלנה להתאושש קצת יותר מהר.

אופיר סופר: אני אומר את זה בהסתייגות, אבל כיוון שנתח נכבד של טיסות החברות הללו הוא פנים ישראלי אז יכול להיות שזה יכול לעזור בהתאוששות.

שלמה קרעי: יש תשובה לגבי ההיקף?

עודד פורר: כן, אבל לא כרגע.

עודד פורר: יעקב גנות, בבקשה.

יעקב גנות: רבותיי, אם חברות התעופה – שאני תומך תמיכה מוחלטת בהחזרתן לשגרה – לא תקבלנה תשתיות ראויות - - - לא תעופה ואני חושב שכל יכולת גישה למדינת ישראל תנותק.

יעקב גנות: בנוסף, רשות שדות התעופה - - - שדות תעופה בכל הארץ ממצפה רמון ועד ראש פינה.

יעקב גנות: ההכנסות שם של הרשות הן אפס, התמיכה של נתב"ג באותם השדות היא כ-400 מיליון שקלים.

יעקב גנות: נכון להיום, לאחר שפיטרנו והוצאנו לחל"ת יותר מ-2,500 אנשים אנחנו נמצאים במצב שבעוד שלושה חודשים גם העובדים החיוניים ביותר שעובדים בחצאי משרות לא נוכל להמשיך לתחזק את השדה.

יעקב גנות: ללא העובדים הללו אין תשתית מקצועית וזה ינתק את הקשר בין ישראל לעולם הגדול.

יעקב גנות: אני מבקש דבר פשוט, אנחנו יושבים בשבוע הבא עם משרד האוצר, נציג להם את המצב, נציג תוכנית להמשך כולל התאוששות, אני מבקש את תמיכת הכנסת במידה שנצטרך.

עודד פורר: אורי סירקיס, בבקשה.

אורי סירקיס: שלום לכולם, תודה עבור קיום הדיון, הנושא חשוב בהחלט.

אורי סירקיס: אנחנו נמצאים בתקופה מאתגרת.

אורי סירקיס: הדבר החשוב ביותר הוא התייחסות לממד הזמן.

אורי סירקיס: זה אומר שיש למהר ושהתוכנית תוצג ותיושם, הדבר השני שזה כמובן שפריסת ההלוואות תהיה ארוכה יותר.

אורי סירקיס: דיברו איתנו על שלוש שנים, אני חושב שחמש שנים או שש שנים זה עדיף לכולנו.

אורי סירקיס: הכי חשוב שהתוכנית תוצג, הבנקים נמצאים איתנו בקשר ורוצים להתקדם איתנו.

אורי סירקיס: אנחנו מחכים למסמך פורמלי בעניין הזה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: אליהו דפס, בבקשה.

אליהו דפס: חברת אל-על עברה סמי-אונס קבוצתי אלים על ידי האוצר תוך כדי הטחת האשמות לא מבוססות.

אליהו דפס: אנחנו הגשנו תוכנית אחרת לא נקבל הלוואה ואחרת החברה תפורק.

אליהו דפס: אנחנו נעמוד בתוכנית אבל המחיר של פירוק או הסדר עם נושים הוא כבד ביותר ואף בלתי-הפיך.

אליהו דפס: אנחנו טוענים שחברה ללא עובדים היא לא חברה.

אליהו דפס: נקודת המוצא של האוצר הייתה שהחברה לא יעילה, זה לא נכון.

אליהו דפס: תסתכלו על תוצאות החברה בחמש השנים האחרונות.

אליהו דפס: יש שנים שהרווחנו ויש שנים שהפסדנו אבל בסך הכול אנחנו חברה מאוזנת.

אליהו דפס: האם בכל העולם נכנסו לקרביים של חברות התעופה ובדקו אותן עד תום על מנת לתת להן מענק?

אליהו דפס: נראה לכם שטרמפ נכנס לקרביים של חברות התעופה בארצו?

אליהו דפס: לא עשו כך לאף אחד.

אליהו דפס: אנחנו צריכים להתייעל, אין חברה שלא צריכה.

אליהו דפס: השאלה היא מה תוצאות ההתייעלות, זה לא ברור לנו.

אליהו דפס: אומרים לנו שתחזוקה זה גוף גדול מדי, למה הם משווים?

אליהו דפס: אנחנו צריכים להתייעל ומכירים בכך, אבל המספרים שנוקבים בהם באוצר מצוצים מנתון שמעולם לא הוצג לנו.

אליהו דפס: אני רוצה לסכם בכמה דברים: חייבים פריסה ארוכה של ההלוואה המדוברת, חייבים לקבל חלק מהסכום כמענק – אנחנו לא אשמים בקורונה.

אליהו דפס: יש לקבל החלטות, איבדנו זמן יקר.

עודד פורר: אלי, הדיונים כרגע עם האוצר זה רק על הלוואה או גם על מענק?

אליהו דפס: רק על הלוואה.

אליהו דפס: זו הלוואה נושאת ריבית.

קטי קטרין שטרית: זה לא הגיוני.

ניר ברקת: זה בלתי-נתפס.

אליהו דפס: - - -

ניר ברקת: בושה וחרפה.

קטי קטרין שטרית: אתה צודק.

ניר ברקת: חוסר הבנה מינימלי - - -

עודד פורר: חברים, לא פתחתי את זה לדיון.

אליהו דפס: אל תיטשו אותנו בחלוקת הערבויות בין הבנק לאוצר.

אליהו דפס: אנחנו כבר סיפקנו את האוצר ועכשיו הבנק לא מסכים לחשיפה של 25%.

אליהו דפס: די, אין זמן.

אליהו דפס: לוקחים אותנו במתק שפתיים לתהליך שהוא הרסני ובעייתי, אנחנו נמצא חברות קטנות ורזות ומי שישלוט בשמיים אלו חברות לואו-קוסט או חברות שמוחזקות על ידי המדינות שלהן.

קטי קטרין שטרית: החברות הטורקיות.

עודד פורר: גוני לצטר, יושב-ראש פורום מכלולים תעופתיים, בבקשה.

גוני לצטר: שלום לכולם, אני מייצג כרגע שש חברות שמעסיקות יותר מ-1,500 עובדים באופן ישיר.

גוני לצטר: אנחנו עוסקים ב - - - גם לתעופה אזרחית וגם לתעופה צבאית.

גוני לצטר: רציתי להזכיר שיש ענפים רבים אחרים שמשיקים באופן מלא למה שקורה כרגע עם חברות התעופה.

גוני לצטר: הייצור שלנו כולו מתבסס על הביקוש של יצרני מטוסים ברחבי העולם ואנחנו חווים את זה יחד עם כולם.

גוני לצטר: התעשייה שלנו נבנתה על פני יותר מ-70 שנה בעזרת מיומנות מקצועית מאוד גבוהה - - -

עודד פורר: פניתם לקרן ההלוואות?

גוני לצטר: פנינו לקרן ההלוואות, כל חברה בפני עצמה.

גוני לצטר: אנחנו רואים לנכון להשתתף בדיון כי אם וכאשר המדינה תראה לנכון להציע מסלולים לתחום התעופה, הרי שגם ענפים משיקים צריכים לבוא בחשבון.

עודד פורר: ברור, כל חברה משרשרת ללמטה.

קטי קטרין שטרית: זה מה שאמרתי.

קטי קטרין שטרית: אפשר ליצור פתרונות יצירתיים.

גוני לצטר: חייבים להסתכל על הדברים בפרספקטיבה רחבה.

עודד פורר: אני לוקח בחשבון שברגע שחברות התעופה ממשיכות לטוס אז גם כל מה שנלווה יתאושש.

קטי קטרין שטרית: יש פתרונות יצירתיים רק אסור להיות מקובעים על משהו.

עודד פורר: עמיר הלוי, מנכ"ל משרד התיירות, בבקשה.

עמיר הלוי: צהריים טובים.

עמיר הלוי: אני חושב שכשמתחילים לדבר על תיירות בעידן קורונה, והתיירות תחזור תוך כדי הקורונה, קודם כל בתיירות פנים ואחר כך בתיירות הנכנסת, ללא תעופה ישראלית חזקה אין סיכוי לעשות את זה.

עמיר הלוי: עשרות מיליארדי שקלים שהתיירות מכניסה למדינה זה קודם כל בזכות זה שיש תעופה ישראלית יחד עם התעופה מחוץ לארץ.

עמיר הלוי: כמו שמדינות אחרות עוזרות גם כאן יש לעשות זאת.

עמיר הלוי: בהזדמנות זה יש להזכיר את סיפור הממונה על ההגבלים, אני חושב שהייתה כאן תקלה גדולה.

עמיר הלוי: כשהתעשייה הזו רצתה לאחד כוחות ולהתייעל היא קיבלה ברך מהממונה על התחרות.

עמיר הלוי: אני חושב שצריך לתת יד ולעזור לתעשייה לשרוד.

עמיר הלוי: יש לאחד כוחות ולהכין את כולם ליום שאחרי, בלי תעופה חזקה לא תהיה פה תיירות.

עמיר הלוי: צריך להבין את זה ולפעול מהר, תודה.

עודד פורר: יוסי פתאל מלשכת מארגני התיירות.

פתאל יוסי: שלום אדוני, אני שלחתי מכתב ואומר בקצרה את הדברים הבאים.

פתאל יוסי: חייב להיות שילוב כוחות של שלוש החברות מול המציאות החדשה.

פתאל יוסי: אני חבר בוועדות שדנות כל שבוע בצעדים יוצאי דופן שמדינות אחרות עושות.

פתאל יוסי: כרגע אין לחברות התעופה הישראליות סיכוי לעמוד מול הגל שהולך לבוא, מכיוון שבנושא התחרות לפחות המדינות פרצו כל רסן.

פתאל יוסי: התחרות תהיה גם מההבדלים העצומים בין תמיכות של ממשלות בחברות התעופה שלהן לעומת מה שקורה בישראל.

פתאל יוסי: בסוף השבוע הזה כבר הוציאו באמירויות בדיקות קורונה עשר דקות לפני עלייה למטוס, והם טסים במטוסים נקיים לחלוטין מקורונה.

פתאל יוסי: בבחירה בין לעלות למטוס שאין בו קורונה לבין אוטובוס – אנשים יעלו על המטוסים הרבה יותר מהר.

פתאל יוסי: הנושא של השילוב כוחות, הגבלים עסקיים, הדוגמה הכי מובהקת למה שקורה בנתב"ג זו חברת התעופה הטורקית.

פתאל יוסי: אם יעזרו לחברות בתנאים שאומרים ולא יסתכלו בראייה הוליסטית על ענף התעופה, אני חושב שזה כסף שפשוט יבוזבז.

פתאל יוסי: הדבר הזה צריך להיות עטוף בעוד הליך של מה שקורה עם החברות שיסתערו עלינו מיד כשהשמים יפתחו.

פתאל יוסי: הראייה הנוכחית לא תאפשר את שרידותן של החברות הישראליות והשילוב שלהן הוא הכרחי, תודה רבה.

עודד פורר: נציג החשב הכללי, בבקשה.

עמית וסאל: עמית וסאל.

עמית וסאל: לגבי ארצות הברית: אנחנו רואים מה קורה בעולם ומבינים את המצב.

עמית וסאל: אנחנו מנסים לסייע לחברות, נפגשנו איתן לא מעט פעמים במהלך החג.

עמית וסאל: בארצות הברית הממשלה סייעה לתשלומי שכר לעובדים כי לא קיים שם מנגנון ביטוח לאומי.

עודד פורר: עמית, כשאתה משווה לארצות הברית, מתי בארצות הברית סגרו את התעופה ומתי סגרו כאן?

עמית וסאל: המצב ברור לנו.

עמית וסאל: אני רק אומר - - -

עודד פורר: אתה לא יכול להגיד "הם שילמו רק עכשיו" בלי לציין שהם סגרו לא מזמן את השמיים.

עמית וסאל: בכל זאת, לא קיים מנגנון - - -

עודד פורר: זה הבסיס.

עמית וסאל: אנחנו מבינים את המצב ועובדים סביב השעון.

עמית וסאל: אנחנו מחכים לנתונים מאל-על.

עמית וסאל: המטרה היא לסייע ולשמר תעופה ישראלית.

עמית וסאל: דובר פה על הריבית.

עמית וסאל: עדיין לא סוכמה ריבית.

עמית וסאל: אנחנו מזמינים להשתתף - - -

קטי קטרין שטרית: חשבתם אולי להקצות חלק מסכום הקרן למענקים?

עודד פורר: מענקים זה לא תחום של החשב הכללי, מענקים זה אגף התקציבים.

מיקי לוי: מענקים זה ראש הממשלה והאוצר, בכל הכבוד.

שלמה קרעי: מה הבור שאנחנו מדברים עליו כל הזמן.

שלמה קרעי: האם עמית יוכל לסבר את אוזננו.

עודד פורר: עמית, באיזה סכום מדובר?

עמית וסאל: אני חושב שאולי כדאי שנציגי החברה יעדכנו את הנתונים.

עמית וסאל: לפי הנתונים שלנו מדובר ב-400 מיליון דולר.

ניר ברקת: זה בסביבות ה-20% מהתקציב השנתי שלהם.

קטי קטרין שטרית: זו קריסה.

עודד פורר: אני רוצה לסכם: אני שמח ששמענו ממנכ"ל משרד האוצר שהם הגדירו את ענף התעופה "ענף אסטרטגי", זהו הבשורה היחידה שיש מהדיון הזה.

עודד פורר: דרך הטיפול נראית בעיני קלוקלת לחלוטין.

עודד פורר: הניסיון לנהל את חברות התעופה דרך המשבר, כאילו משרד התעופה יכתיב לחברות איך מתנהלים , זו טעות.

עודד פורר: משרד האוצר היה צריך לפעול לפי הנוהל של ירידה במחזורים, ולפצות קודם כל בעניין הזה.

עודד פורר: גם ההוצאה, זו עמדתי ועמדת רוב חברי הוועדה, גם המהירות שבה הוציאו את העובדים לחל"ת היא טעות.

עודד פורר: עדיף היה לסייע לחברות תוך התניה של אי-פיטורי עובדים.

עודד פורר: כך היו מסייעים לחברות, אפשר היה להעסיק את העובדים ב-20% משרה , בעבודה מהבית.

עודד פורר: ההוצאה האוטומטית לחל"ת יצרה לא מעט בעיות.

עודד פורר: צריך להבין, חלק משמירת ענף התעופה הוא ייצור תחרות הוגנת.

עודד פורר: זה נאמר פה בשולי הדיון אבל בעיני זה מפתח.

עודד פורר: לא יעזור אם ניתן אשראי לחברת תעופה ונאפשר לה לצלוח את המשבר, אבל יום אחרי המשבר היא תצטרך להתמודד מול טורקיש שמקבלת סיוע מהמדינה, או מול חברות אחרות שיכולות לנחות בכל מקום באירופה.

עודד פורר: ישראייר היא דוגמה לחברה שביקשה לנחות במקום מסוים ולא אפשרו לה, ככה נפגעת התחרות.

עודד פורר: אם המדינה פוגעת בתחרות אז יש כשל שוק.

קטי קטרין שטרית: זו לא המדינה, זו המדיניות של האוצר.

עודד פורר: יש מדיניות ביטחונית – וזה מקובל – צריך לדעת איך לווסת אותה.

עודד פורר: מדיניות שמיים פתוחים זה בסדר, אבל אם יש חברה שמסובסדת על ידי מדינה אחרת, חייב להיות לה מחיר כשהיא נוחתת כאן לעומת חברה ישראלית שאינה מסובסדת על ידי המדינה.

עודד פורר: האמירה שתהיה פה תחרות מטורפת כשיפתחו השמיים היא נכונה.

עודד פורר: דווקא בגלל זה התוכנית צריכה לראות איך המדינה מסייעת לחברות לעמוד בתחרות המטורפת איפה שאפשר.

עודד פורר: אנחנו קוראים למדינה לסיים את האירוע הזה עד יום ראשון.

עודד פורר: אני חושב שגם זה מעט מדי ומאוחר מדי.

עודד פורר: אפקט הזמן הוא קריטי, כל יום שעובר מייצר עוד בעיות.

עודד פורר: במקום לפתור את הבעיות עכשיו בסכום מסוים יצטרכו באוצר להתמודד בעוד שבוע עם דרישות לסכום גבוה בהרבה.

עודד פורר: מצד אחד יש לפתוח אפשרות לאשראי על הלוואה ומצד שני לאפשר מענקים.

עודד פורר: בשנת 2006 כשהפעילו את חוק מס רכוש, השיטה הייתה מענקים.

עודד פורר: יש קרן פיצוי על ירידה במחזור מעל אחוז מסוים.

עודד פורר: יש אחוז מסוים של ירידה במחזור יכול לספוג אבל יש אחוז מסוים שבהגעה אליו העסק פשוט קורס.

עודד פורר: כל יום שעובר מקרב את הקריסה.

עודד פורר: אני חייב לומר בשם הוועדה שהאוצר מנהל את המדיניות הזו כדי להביא את החברות לקריסה ואז לבנות אותן מחדש.

עודד פורר: יכול להיות שזו המדיניות ופשוט לא חושפים אותה כאן.

שלמה קרעי: זו קונספירציה.

עודד פורר: זו לא קונספירציה בכלל.

עודד פורר: צריך לחתוך.

עודד פורר: אם זו המדיניות אז ראוי שיגידו זאת.

שלמה קרעי: - - - הבנקים.

עודד פורר: בעניין הזה הבנקים הם לא הכתובת.

עודד פורר: גם הבנק מודד את הסיכונים שלו ומתמחר אותם.

ניר ברקת: אני רוצה להדגיש את הנושא של תמיכה ישירה בחברות.

ניר ברקת: אני טוען שחצי מהסכום הניתן צריך להיות בצורת מענק ישיר.

שלמה קרעי: אני עוד לא הבנתי על מה מדובר, מה החוסרים, מה הפערים התזרימיים.

עודד פורר: אני אומר שוב שצריך לעבור למודל פיצוי בדומה למה שהיה עם קרן הפיצויים של מס רכוש, ולא רק לענף הזה.

ניר ברקת: נכון.

עודד פורר: מעל ירידה מסוימת במחזור הלוואה כבר לא עוזרת וצריך לייצר - - - הישיבה נעולה.