הוועדה המיוחדת בעניין ההתמודדות עם נגיף הקורונה - זמנית, כנסת 23, פרוטוקול מספר 15, 2020-04-06 10:00

עפר שלח: אנחנו בפתחו של יום דיונים עמוס מאוד.

עפר שלח: עשינו מאמץ גדול לדחוס לתוך היום הזה, שהוא אפקטיבית היום האחרון לפני חג הפסח – מחר יהיה לנו איזשהו דיון פנימי בעניין אחר – שלושה נושאים, או יותר, שהם נושאים דחופים על סדר היום, שחשוב שעמדתם של האנשים שנפגעו במהלך הזה, בענפים ספציפיים שיש להם קשיים ספציפיים, תישמע.

עפר שלח: אני כבר אומר לכם בהתחלה, זה הולך להתנהל קצת אחרת ממה שאנחנו עושים בדרך כלל כי זה הולך להיות מאוד דחוס.

עפר שלח: אתן למשתתפים החיצוניים, לנציגים השונים להתייחס.

עפר שלח: פנו אלינו – אני כבר מתנצל בשם הוועדה, בפני עשרות שפנו אלינו ולכולם יש קייס רציני, אבל יש גבול ליכולת שלנו לדחוס.

עפר שלח: חלק מן הדברים אנחנו נעלה.

עפר שלח: ביקשתי מהם להעביר לנו עמדות ואנחנו נעלה תוך כדי הדיון.

עפר שלח: אבל אני אומר לחברי הוועדה, הדיון יהיה בצורה שבה אתן למשתתפים החיצוניים פרקים כאלה, שכל אחד יתייחס ב-3 דקות או 4 דקות לבעיה הספציפית שהוא מייצג, ואחר כך יהיו תשובות של נציגי המשרדים, ואחר כך נעשה סבבים שלנו.

עפר שלח: אני מבקש מכולם להיות קצרים ויעילים.

עפר שלח: הדיון הראשון הוא על ענפי התיירות, התעופה והחקלאות.

עפר שלח: אבל לפני כן, חברת הכנסת מלינובסקי, הערות קצרות שלך.

יוליה מלינובסקי: כמה דברים שלא קשורים לדיון הזה ספציפית אבל קשורים למה שעשינו פה קודם.

יוליה מלינובסקי: דיברנו על חיילים בודדים וחסרי עורף משפחתי.

יוליה מלינובסקי: הנושא לא נסגר.

יוליה מלינובסקי: במשרד האוצר מתעלמים, כנראה שהם לא קיימים.

יוליה מלינובסקי: אלה חבר'ה ממשפחות חלשות, עולים חדשים, אנשים מן המגזר החרדי ומן המגזר הערבי שממש נפלו בין הכיסאות.

יוליה מלינובסקי: רופאים – דיברנו על כך, ואתה בטח זוכר, היית בדיון עם משרד האוצר, שהאוצר אמר שהרופאים שעכשיו יושבים בבידוד בגלל שנחשפו לחולי קורונה לא מקבלים כסף, כאילו על חשבונם.

עפר שלח: מקבלים לפי ימי מחלה.

אוסאמה סעדי: מקזזים את זה מימי החופשה שמגיעים להם.

יוליה מלינובסקי: זה בדיוק המצב.

עפר שלח: זה גם אומר שהם לא מקבלים תוספות לשכר הבסיס.

יוליה מלינובסקי: למרות שמנכ"ל משרד האוצר עשה לנו פה עיניים יפות, הנושא לא טופל.

עפר שלח: כידוע יושב-ראש הוועדה איננו מתרשם מזה שעושים לו עיניים.

עפר שלח: זה תהליך שהוא עובר אחת לכמה שנים על חשבון משרד הביטחון.

עפר שלח: אנחנו נציג את זה בסיכום שלנו באופן ברור מאוד.

יוליה מלינובסקי: זה עוד לא נגמר.

יוליה מלינובסקי: מנהלי מחלקות בבתי חולים קיבלו הוראה להכין רשימות ולשלוח רופאים לחל"ת כי יש ירידה בנפח הפעילות של בתי החולים, יש ירידה בהכנסות של בתי החולים.

יוליה מלינובסקי: מצד אחד, מכשירים סטודנטים לרפואה להפעיל מכונות הנשמה, וקול קורא: "כולנו צריכים להתגייס".

יוליה מלינובסקי: מצד שני, הרופאים במקום לעשות הסבה לחולי קורונה פשוט שולחים אותם לחל"ת.

יוליה מלינובסקי: אלה חדשות מעכשיו.

משה אבוטבול: דבר ראשון שחשוב מאוד לדעת, אתה אמנם לא אפשרת לי לומר את זה למרדכי מרדכי אבל אנחנו כוועדה חייבים לתת את הדעת גם לדברים שמתפתחים בעקבות הקורונה.

משה אבוטבול: כל הדברים: ההלוואות, הבנקים, הכול הוא חלק מזה.

משה אבוטבול: יש בעיה אמיתית, שפנו אליי אזרחים במדינה שנמצאים בתהליכים כאלה ואחרים שקשורים למשרד הפנים, אדוני היושב-ראש, כמו כל מיני דברים של התנגדויות בין שכנים, כל מיני דברים כאלה, שהם לא יכולים לבצע את זה כי אסור לצאת מן הבית, אסור להתכנס, אסור לעשות דברים כאלה.

משה אבוטבול: צריך לתת את הדעת לנושא הזה, האם גם בזה יש הקפאה כלשהי או שנותנים לתהליך להיגמר ואז אותו אדם מפסיד, כי אם הוא רצה לעשות איזו בנייה או למנוע בנייה – הכול נעצר אצלו.

משה אבוטבול: אני מבקש שהוועדה תתייחס לזה באיזו צורה.

משה אבוטבול: דבר נוסף הוא בעניין הבנקים.

משה אבוטבול: יותר ויותר, אדוני היושב-ראש, מתקבלות תלונות על כל מיני ריביות.

משה אבוטבול: אתמול בכה לי אדם בטלפון, הוא אמר לי: רק ביקשתי שימתחו לי את המשכנתה לשלושה חודשים.

משה אבוטבול: אמרו לי: בסדר, אבל תדע לך שבכל חודש מעכשיו ועוד 20 שנים תשלם עוד 150 שקל תוספת.

משה אבוטבול: זה פשוט רצח, זה לרצוח את בני האדם.

עפר שלח: זו נקודה חשובה.

עפר שלח: אני כבר אומר, מכיוון שככל הנראה יהיו לנו חיים גם אחרי הפסח, אחד הדיונים הראשונים מיד אחרי הפסח יהיה על היישום של הצעדים הכלכליים שהוכרזו.

עפר שלח: אנחנו מקבלים ידיעות ברורות מאוד, גם על זה שמדברים על הלוואות ואי אפשר לקבל הלוואות וגם על התנהגות הבנקים.

משה אבוטבול: ניצול ציני.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להדגיש את הנקודה שהעלתה חברתי מלינובסקי, בעניין הרופאים והאחיות שסיכנו את עצמם ונדבקו במחלה.

יוליה מלינובסקי: או שהם בבידוד.

אוסאמה סעדי: חלק נדבק וחלק נמצא בבידוד.

אוסאמה סעדי: העניין הזה, שהרופאים והאחיות והצוותים הרפואיים, שחלקם נדבקו במחלה וחלקם נמצאים בבידוד, לא מקבלים שכר והשכר שלהם מקוזז או מימי החופשה שלהם או מימי המחלה, אני אומר לך, אדוני היושב-ראש, עכשיו הוועדה צריכה לפנות באופן מידי גם למשרד האוצר וגם למשרד הבריאות.

אוסאמה סעדי: הדבר הזה לא יעלה על הדעת.

אוסאמה סעדי: אני כבר שלחתי שאילתה הבוקר גם לשר האוצר וגם לשר הבריאות אבל אני חושב שכוועדה אנחנו חייבים לעקוב אחרי הנושא הזה.

אוסאמה סעדי: דבר שני, אתמול לא הייתי בישיבת הוועדה, הייתי בעוד פתיחת תחנה ניידת של מד"א בישוב שלי עראבה.

אוסאמה סעדי: אני אומר לך, אדוני היושב-ראש, מאחר וכבר עושים בדיקות אז יש עלייה של מספר הנדבקים בישוב הערבי.

אוסאמה סעדי: עדיין, אלחמדולילה, לא עלינו על 3% אבל טוב שיש בדיקות.

אוסאמה סעדי: בשבוע הזה כולו נערכות בדיקות.

אוסאמה סעדי: אני מסכים עם חברי משה אבוטבול ואני מבקש שאחת מן הישיבות הבאות תיוחד, אדוני היושב-ראש, לעניין הבנקים, לעניין ההלוואות של הקרן ולהזמין את מנהלי הבנקים ואת המפקחת על הבנקים.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: אנחנו נתחיל בדיון על החקלאות.

עפר שלח: כפי שאמרתי, הדרך תהיה שנציגי הענפים – אחר כך זה יהיה נכון גם לתיירות ותעופה – יציגו את מגוון הבעיות שלהם ואנחנו נקבל תשובות מנציגי הממשלה.

עפר שלח: דובי אמיתי נמצא איתנו?

ישי פולק: דובי אמיתי לא איתנו, הוא יעלה בעוד מספר דקות.

ישי פולק: אני מנכ"ל התאחדות האיכרים.

עפר שלח: ישי פולק, תסכם את מצבה של החקלאות בראיית

עפר שלח: כם ואת הבעיות שדורשות פתרון.

ישי פולק: כרגע הנקודות הבעייתיות הן עודפים שחקלאים נאלצים להשמיד היות ואין למי למכור בגלל שהמסעדות, המלונות וכולי לא פעילים ובגלל שהשוק הסיטונאי מושך פחות.

ישי פולק: יש הערכה שבתחום הזה יש כ-60 מיליון שקל פגיעה בענף הירקות.

ישי פולק: צריך להבין שבענפים מוטי ייצוא, כמו תבלינים ופרחים, גם כן מדובר בפגיעה: בסביבות 50 מיליון שקל פגיעה בתבלינים וכ-100 מיליון פגיעה בפרחים.

ישי פולק: ייבוא נכנס בכמויות גדולות ומוסיף לעודפים של התוצרת המקומית.

ישי פולק: הוא למעשה אחד הדברים שהורגים אותנו מכיוון שזה עושה שני דברים.

ישי פולק: ברגע שאתה מכניס ייבוא אתה מייצר כלי לקמעונאים לשמש כבסיס להיצע וביקוש מלאכותיים.

ישי פולק: ברגע שאתה נתקע עם העודפים שלנו ויש ייבוא בקנה, המחיר לחקלאי נשאר מתחת למחיר הייצור ולעומת זאת המחיר לצרכן עולה באופן קיצוני.

עפר שלח: אני רוצה להבין.

עפר שלח: נקודת הייבוא המוכרת היום לכולם היא כמובן ייבוא ביצים כי חסר לנו בשוק המקומי.

עפר שלח: באילו תחומים אתה מדבר על ייבוא שנתקע אל מול הייצור המקומי, פרט לביצים?

אבשלום וילן: אגיד את המספרים.

אבשלום וילן: מביאים לפה 600 טון עגבניות מטורקיה, משלמים על זה מכס של 90 אגורות, והמגדלים, כפי שישי פולק ציין, כתוצאה מסגירת השווקים הפתוחים יש פה מצב שבעצם עודפי ירקות לא נמכרים.

אבשלום וילן: החקלאים תורמים אותם לאנשים מעוטי יכולת לחגים, אבל זאת שערורייה רבתי.

אוסאמה סעדי: למה מייבאים עגבניות אם יש עודפים?

אוסאמה סעדי: אני לא מבין.

עפר שלח: אם אתה יכול להסביר, מכיוון שיש עודפים של עגבניות הדעת נותנת שגם המחיר הסיטונאי שלהם אמור לרדת, אז איך הייבוא מועיל בהורדת המחירים?

אבשלום וילן: הם רוצים ללחוץ את החקלאים כלפי מטה, בעיקר בעלי הרשתות, לא כולם, חלק מבעלי הרשתות הגדולות, ובאורח ציני בעצם הם מכריחים עוד יותר את החקלאים הישראלים להוריד את המחיר כמעט למחירי הפסד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אשמח אם תנקבו בשם, מי זה בדיוק ההם.

אבשלום וילן: כל מיני רשתות.

עפר שלח: סלח לי על הבורות: אתה אומר שזה בעלי הרשתות.

עפר שלח: האם כדי לייבא נניח עגבניות מטורקיה צריך רישיון ממשלתי או משהו כזה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': צריך מכסה.

אבשלום וילן: לא צריך שום רישיונות.

אבשלום וילן: משלמים 90 אגורות לקילוגרם ומייבאים.

אבשלום וילן: אנחנו פנינו גם לראש הממשלה, גם לשרים וגם פנינו בעצמנו.

אבשלום וילן: אמרנו לבעלי הרשתות: זו עת לסולידריות, אתם מרוויחים הכי הרבה שהרווחתם בשנים האחרונות, חבל שאתם דופקים את החקלאים במצח נחושה.

אבשלום וילן: 80% מן העגבניות מיוצרות בעוטף עזה, תבינו מה קורה פה מבחינה לאומית.

עפר שלח: אתה יכול לנקוב במחירים?

עפר שלח: שנבין.

עפר שלח: בצד זה אומר לך הציבור שנמצא היום במצוקה כלכלית גדולה יותר מאי פעם: יוקר המחיה ובעיקר יוקר המזון, שזה הדבר העיקרי שהיום אנשים צורכים, מאוד מטריד אותי.

עפר שלח: אתה יכול לנקוב בהבדלים במחירים?

אבשלום וילן: אדוני, עגבניות הן סביב 3–4 שקלים לקילוגרם.

אבשלום וילן: היה שבוע אחד שמחיר המלפפונים קפץ אבל אמרנו גם ששבוע אחרי זה התנאים כבר ישתפרו והיום יש מלפפונים ב-3 שקלים לקילוגרם.

עפר שלח: לחקלאי או לצרכן?

עפר שלח: כי לצרכן זה לא, בתור צרכן אני אומר לך.

אבשלום וילן: אני אומר לך שיש פה ניצול ציני.

אבשלום וילן: מבחינת מלפפונים ועגבניות יש פה כמות אדירה.

אבשלום וילן: פשוט השיקול שלהם הוא ללחוץ את החקלאים כמה שיותר למטה והם רוצים להביא את הצרכנים לרשתות שלהם, זה הסיפור האמיתי.

אבשלום וילן: הם לא מרוויחים עליהם כל כך הרבה, הם מרוויחים מדברים אחרים.

עפר שלח: הנקודה מובנת מאוד.

עפר שלח: אילו נקודות נוספות?

אוסאמה סעדי: ישי פולק ואבו וילן, אני רוצה לשאול: אתם מדברים על השמדה של כמויות אדירות של ירקות על מנת לשמור על מחירים.

אוסאמה סעדי: אני שואל ותוהה: במצב כזה למה להשמיד את כל התוצרת הזאת במקום לתת אותה לנזקקים ולעמותות שמחלקות לאנשים שאין להם פת לחם?

משה אבוטבול: במשך כל השנה לא עושים את זה.

אוסאמה סעדי: למה לא עושים את זה?

אלון שוסטר: למה אתה לא מבקש את זה מבעלי הרשויות, שהם יביאו מטורקיה וייתנו לנזקקים?

אוסאמה סעדי: אני מבקש גם מהם, אבל למה להשמיד?

אוסאמה סעדי: אתה מדבר כמו שר החקלאות הבא.

אוסאמה סעדי: במקום להשמיד את זה.

עפר שלח: אנחנו נשאל על זה את משרד החקלאות שהוא הרגולטור.

אוסאמה סעדי: אבל מי שמשמיד זה החקלאים.

אלון שוסטר: הם מקבלים הוראה.

עפר שלח: אם הוא לא מוכר אז הוא משמיד.

עפר שלח: מה הוא יכול לעשות?

אוסאמה סעדי: שיתרום את זה לעמותות.

אלון שוסטר: היום כולם נזקקים.

עפר שלח: אבו וילן, בבקשה תשובה.

אבשלום וילן: אסביר לך.

אבשלום וילן: הערבה למשל תרמה בשבוע האחרון עשרות טונות של עודפים, ובעיקר בגלל ייבוא מטורקיה וגם כי השווקים הפתוחים נסגרו.

אבשלום וילן: מה שקורה הוא שחקלאים בחלק מן המקומות לא כדאי להם להוריד את התוצרת כי המחיר הוא כזה שהם נכנסים להפסד, הקטיף גורם להם להפסדים.

אבשלום וילן: אנחנו אוספים היום במרוכז מהרבה מאוד גופים כמה תרומות שרק אפשר לתת.

אבשלום וילן: למשל משרד הביטחון אתמול קנה את כל העודפים של מושב אחיטוב.

אבשלום וילן: מושב אחיטוב מייצר מלפפונים שהם כמעט 65% מן התוצרת בישראל.

אבשלום וילן: עשו לו תרגיל עם הייבוא, סירבו לקנות ממנו מלפפונים אלא במחירים הנמוכים, ואתמול הגיע משרד הביטחון וקנה הכול והוא נותן את זה לבני ברק ולכל המקומות האחרים.

עפר שלח: ברור.

עפר שלח: מה עוד?

עפר שלח: אילו עוד נקודות עומדות על הפרק מבחינתכם?

ישי פולק: בדרך כלל יש לנו בעיה של העובדים, שלמעשה יש חוסר בידיים עובדות, אלא שבגלל המצב הנוכחי, בגלל שלא ניתן להביא עובדים זרים מחוץ לארץ או אפילו פלסטינאים, בשל הסגר שנמצא פה, אז כמובן הבעיה הזאת מועצמת.

ישי פולק: חלק מחוסר היכולת נובע גם למעשה מחוסר ידיים עובדות בנקודות חתך מסוימות.

עפר שלח: אני רוצה להבין: העובדים הזרים שהיו פה בנקודת הפריצה של הקורונה, הם פה או שהם עזבו?

עפר שלח: הם פה.

ישי פולק: חלקם עזבו וחלקם פה.

אבשלום וילן: רובם נשארו אבל חלק לא יכולים להיכנס.

אבשלום וילן: הכניסה מצריכה שבועיים בידוד, פרוצדורה, ואנשים מטבע הדברים נרתעים.

אבשלום וילן: הסיפור עם הפלסטינאים הוא כרגע בעייתי משום שחלקם יצא עוד מעט לקראת הרמדאן וחסרים עובדים לקטיף.

אבשלום וילן: למשל קטיף של פרי הדר נמשך עד מאי, מתחילים עכשיו כבר לקטוף את פירות הקיץ ויש מחסור.

אבשלום וילן: השומר החדש מגייס כמה אלפי מתנדבים אבל הם לא בדיוק מקצועיים.

אבשלום וילן: עושים את כל הפתרונות האפשריים אבל אין לי ספק שמבחינת כוח אדם אנחנו במחסור ונצטרך בטווח הקצר לפתור את הבעיה רק על ידי מתנדבים.

עפר שלח: סליחה על התמימות, ואני חושב שאני די מנחש את התשובה, אבל יש במשק 25% אבטלה.

עפר שלח: פניתם לישראלים שיבואו לעבוד?

אבשלום וילן: פונים כל הזמן.

אבשלום וילן: יש לנו מטה בראשות השומר החדש, שעובד יפה מאוד.

אבשלום וילן: אבל בואו נגיד, אם אתה צריך להישאר ללון, אתה לא יכול לחזור הביתה, וצריך אז להלין אותם במלונות או כל מיני דברים אחרים, זה אופרציה מסובכת, אבל יש בהחלט גל של מתנדבים.

אבשלום וילן: אני מקווה שבעזרתו נתגבר.

אבשלום וילן: זה מחייב הרבה מאוד מודעות.

אבשלום וילן: זה גם חשוב חינוכית-ציבורית לסולידריות, גם אם מבחינת ההספקים מתנדב יעשה שליש במקרה הטוב ביותר, 40% ממה שעושה פועל מיומן.

עפר שלח: זה יותר טוב מכלום כידוע.

אבשלום וילן: נכון, אני בהחלט מסכים איתך.

עפר שלח: סבב שאלות של חברי הכנסת, בבקשה בחדר השני, מיקי חיימוביץ'.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': קודם כול, תודה רבה לך אדוני היושב-ראש שנענית לעשות את הדיון הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבקשת אותו הרי מן היום הראשון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שהיבט מסוים שאנחנו חייבים לדבר עליו פה בהקשר הזה הוא לא ההיבט של מצב החקלאים, שכמובן לבי איתם ואני חושבת שצריך לתמוך בהם בעת הזאת שלא כפי שנעשה בשנים האחרונות, אבל אני חושבת שיש פה שיקול נוסף שצריך לקחת אותו בחשבון והוועדה צריכה לתת עליו את הדעת, וזה השיקול של הריבונות התזונתית ושל הביטחון התזונתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אחד הדברים שנחשפים לנו בעת הזו הוא העובדה שמדינת ישראל נתונה למצב שבו מחסני החירום התגלו כלא מספקים, חלק מן התצרוכת שבמחסני החירום פג תוקפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו צריכים להגיע למצב שהמשבר הזה של הקורונה יביא אותנו לשינוי מדיניות לגבי גידול חקלאות כאן בארץ ושמירה על הריבונות התזונתית שלנו בגלל שהמגפה הזאת היא רק אחת מבין כנראה נוספות שיבואו בהמשך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אשמח לשמוע את האורחים החקלאים שלנו ואת דובי אמיתי, מה הם מסיקים ממה שאנחנו רואים כרגע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': באמת אם אנחנו נהיה חשופים ליותר ויותר משברים כאלה, ומדובר גם על משבר האקלים, אנחנו חייבים לייצר איזשהו בסיס של תצרוכת מקומית לשוק המקומי ולא להיות תלויים בייבוא.

אבשלום וילן: בשפה המקצועית קוראים לזה ביטחון המזון.

אבשלום וילן: יש בישראל הגדרות ברורות מאוד מה הוא ביטחון מזון.

אבשלום וילן: אבל בקונפליקט בשנים האחרונות, כפי שאמר יושב-ראש הוועדה, בין המחיר לצרכן לבין ביטחון מזון, לצערי הרב הרשויות המקומיות, גם משרד החקלאות וגם אחרים דוחפים להגברת ייבוא כדי להוריד את המחיר לצרכן, וזה בא בסופו של יום למשבר מזון.

אבשלום וילן: מדוע?

אבשלום וילן: תיכף ידברו על הביצים, אבל בענפים האלה כדי לייצר היום ביצים מחדש אתה זקוק לשנה כדי לגדל את התרנגולות, לבנות לולים וכולי.

אבשלום וילן: לכן מדינת ישראל חייבת לקחת, לא רק בגלל אסונות מן הסוג שאנחנו עוברים כרגע, אלא אנחנו מדינה עם בעיית ביטחון קיומי, שכל פעם יש סבבים צבאיים וזה אותו דבר.

אבשלום וילן: כלומר אין לי ספק שצריך לעשות רביזיה בגמר הקורונה לגבי השאלה מה הוא ביטחון המזון.

אבשלום וילן: רואים שבסופו של דבר כאשר העולם כולו נסגר בנושא מזון שהוא קיומי מוכרחים להבטיח כמה שיותר ייצור מקומי.

אבשלום וילן: אנחנו אומרים את זה במשך כל השנים.

אבשלום וילן: הסתכלו עלינו בשנים האחרונות כאיזה מין צילייגרים שמשדרים את העבר.

אבשלום וילן: לצערי אנחנו בהווה ובעתיד כנראה שונים לגמרי.

אבשלום וילן: לפי דעתי לא מסובך להתארגן.

אבשלום וילן: בסך הכול יש היום 12,000–13,000 חקלאים פעילים.

אבשלום וילן: לפני 20 שנים היו פה 50,000.

אבשלום וילן: הם מייצרים אותו דבר ויותר.

אבשלום וילן: זה לא הרבה כסף.

אבשלום וילן: אפשר להבטיח ביטחון מזון על פי כל הפרמטרים המקצועיים שתקבע המדינה ולהישאר אפילו בעודפים, בתנאי שיש מדיניות ושלא משאירים את זה רק בהסתכלות לטווח קצר של מחיר כזה ומחיר אחר מבלי להסתכל שני צעדים קדימה.

שלמה בן אליהו: אפשר להתערב?

שלמה בן אליהו: מדבר מנכ"ל משרד החקלאות.

עפר שלח: מיד אנחנו נפנה אליך, האמן לי.

עפר שלח: גם מן האינטראקציות שהיו לנו בשנים האחרונות אתה יודע שאני תומך בזה לגמרי, אבל זאת ועדת הקורונה ואני מבקש שננסה לתחוֹם את עצמנו לדברים שנוגעים לקורונה.

עפר שלח: לפני שנפנה למנכ"ל משרד החקלאות, חבר הכנסת רם בן ברק מן הזום.

רם בן ברק: אני מצטרף לגמרי אל מה שאמר אבשלום וילן.

רם בן ברק: אני חושב שהמשבר הזה תפס אותנו כמו את מערכת הבריאות:

רם בן ברק: החקלאות במצב הכי גרוע שהיא הייתה אי פעם במדינת ישראל.

רם בן ברק: אם היה היום מצב שהיה לנו גם אירוע ביטחוני ונמל חיפה היום היה סגור אנחנו היינו היום ממש במצב חירום מבחינת יכולת הייצור ויכולת המלאים.

רם בן ברק: אנחנו יחסית במצב טוב במשבר הזה, הנמלים פתוחים ומטוסי קרגו נוסעים, אבל גם זה יכול להשתנות מחר בבוקר, לאף אחד אין עירבון לזה.

רם בן ברק: לכן העניין הזה של ביטחון תזונתי הוא קריטי וצריך מיד אחרי המשבר הזה לפתח מדיניות כזאת שתבטיח ביטחון תזונתי על ידי החקלאים במדינת ישראל לכל משבר, חמור ככל שיהיה.

רם בן ברק: נקודה נוספת, אני חושב שצריך לשקול מחדש את עניין השווקים הפתוחים: מחנה יהודה בירושלים, שווקים בתל אביב.

רם בן ברק: אני חושב שיש הרבה מאוד לחץ ברשתות השיווק ואני חושב שבהכוונה נכונה אפשר לשמור גם שם על הכללים ולאפשר עוד נקודות שבהן אפשר לרכוש מזון.

רם בן ברק: זה גם יגדיל את התצרוכת.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: אני מבקש לצרף עכשיו את מנכ"ל משרד החקלאות, שלמה בן אליהו.

עפר שלח: בוקר טוב.

שלמה בן אליהו: בוקר טוב.

שלמה בן אליהו: נמצאים איתי כאן אסף לוי ואורי צוק בר שישלימו פרטים לגבי נושאים יותר ספציפיים.

שלמה בן אליהו: אתייחס לנקודה ששני חברי הכנסת הנכבדים העלו לאחרונה בעניין ביטחון מזון.

שלמה בן אליהו: הבסיס, צריך לזכור שיש מוצרים שאין בהם ביטחון מזון וגם אם יסגרו את הנמלים אין ביטחון מזון.

שלמה בן אליהו: לא מגדלים אורז בישראל, לא מגדלים סוכר בישראל, לא מגדלים קפה, לא מגדלים קקאו, לא מגדלים מספיק חיטה.

שלמה בן אליהו: יש דברים שצריך לייבא.

שלמה בן אליהו: לא יעזור, אין ביטחון מזון בדברים האלה.

שלמה בן אליהו: יש שלושה מוצרים בסיסיים גדולים שגם מגדלים אותם בארץ אבל את רוב רובם אנחנו מייבאים מחוץ לארץ: בשר בקר – אי אפשר לגדל את כולו בארץ, הרוב מגיע מחוץ לארץ; דגנים ומספוא – 90% מן הדגנים והמספוא אנחנו מייבאים מחוץ לארץ; דגים – מייבאים מחוץ לארץ, אין מספיק בארץ.

שלמה בן אליהו: להגיד כאן סיסמה: ביטחון מזון – זה לא עוזר.

שלמה בן אליהו: יש דברים שלא מגדלים בארץ וחייבים לייבא.

שלמה בן אליהו: לגבי מוצרים של פירות וירקות – אכן יש מספיק בארץ ובשפע ואנחנו לא רוצים לייבא אף מוצר, לא של פרי ולא של ירק, להביא לארץ מייבוא.

שלמה בן אליהו: סך כל הייבוא בארץ לאורך כל השנים, ובשנה האחרונה עלה, הייבוא של פירות וירקות מהווה רק 4.7% מן ההיצע, דהיינו 90 וכמה אחוזים אנחנו בעצם אוכלים מתוצרת הארץ.

שלמה בן אליהו: למה מייבאים מחוץ לארץ?

שלמה בן אליהו: מאוד פשוט: חלק מ-4.7% הזה הוא יבוא עם - - -

עפר שלח: לא הבנו מה אמרת.

שלמה בן אליהו: משרד החקלאות לא יכול למנוע מאף אזרח להביא מוצרים עם מכס.

שלמה בן אליהו: כפי שלכל המדינות יש התחייבויות בין-לאומיות, כשאנחנו רוצים לייצא הדרים לסין, ההסכם עם סין הוא שאנחנו מייצאים הדרים לסין בתנאי שאנחנו מייבאים אגסים מסין ללא מכס.

שלמה בן אליהו: יש הסכמים בין-לאומיים, אי אפשר להפר את ההסכמים הבין-לאומיים.

שלמה בן אליהו: אם אנחנו רוצים לחסום ייבוא – אפשר, אבל גם לא יהיה ייצוא.

עפר שלח: האם העגבניות האלה מטורקיה שצוינו הן בתוך ההסכמים האלה?

שלמה בן אליהו: בתוך ה-4.7% של הייבוא יש גם ייבוא של מוצרים עם מכס.

שלמה בן אליהו: אם מישהו רוצה להביא מוצר עם מכס הוא רשאי והוא לא תלוי בנו.

שלמה בן אליהו: מה שמציע חבר הכנסת לשעבר אבו וילן, ואני מניח שאף חבר כנסת לא יתמוך בזה, הוא מציע שנעלה את המכס בעגבניות.

שלמה בן אליהו: אני לא מניח שהאנשים רוצים להעלות את המכסים.

שלמה בן אליהו: עכשיו זה הזמן להעלות מכסים?

שלמה בן אליהו: זו טענה שאפשר לדון בה אבל אני מסביר את השוּליוּת של כל הייבוא.

עפר שלח: סליחה, המספר שאתה נוקב בו, 4.7%, אם הבנתי נכון, הוא מכלל הפירות והירקות.

עפר שלח: יכול להיות שבעגבניות יש לזה השלכה משמעותית מאוד כפי שטוענים החקלאים.

עפר שלח: נשאלת השאלה, לאור העובדה שבמצב הנוכחי – ושוב, אנחנו מתמקדים בהשלכות של המצב הנוכחי – יש עודפים ואפילו השלכת מזון אצלנו, האם זה לא זמן, באופן זמני בימי המשבר האלה, לעצור את הייבוא?

שלמה בן אליהו: אי אפשר לעצור ייבוא ברמה הבין-לאומית.

שלמה בן אליהו: הדבר היחיד שאתה יכול לעשות הוא להעלות את המכס.

שלמה בן אליהו: לא בידינו להעלות את המכס.

שלמה בן אליהו: תדבר עם משרד האוצר אם הם מוכנים להעלות את המכס.

שלמה בן אליהו: אני חושב שזו תהיה טעות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': השאלה אם במצב חירום אין אפשרות שאתם תתערבו ותעדיפו תוצרת הארץ.

אבשלום וילן: יש כאן עודפים באזור מסוים.

שלמה בן אליהו: אנחנו מעדיפים את תוצרת הארץ.

שלמה בן אליהו: אסביר.

שלמה בן אליהו: כל אדם רשאי לייבא פירות וירקות, כמובן אם זה עומד בדרישות הסניטריות שלא להביא מחלות, אפשר לייבא אותם עם מכס.

שלמה בן אליהו: אם אתם רוצים לדון בנושא המכסים תזמינו את משרד האוצר לדון על המכסים, זה לא בידיים שלנו.

עפר שלח: הבנתי.

עפר שלח: חבר הכנסת אלון שוסטר, בבקשה.

יוליה מלינובסקי: צריך לבטל את כל משרדי הממשלה, להשאיר את משרד האוצר ולסיים את העסק.

אלון שוסטר: אני רוצה לקבוע שהשיטה של בעלי הרשתות היא שיטה שמופעלת באלימות כלכלית תחת החוק, מותרת.

אלון שוסטר: אין כאן הצפה של מוצרים מבחוץ על פי החוק אבל מה שצריך זה אחוזים קטנים מאוד של ייבוא, משקל קטן מאוד, מפני שמדובר במוצרים שיש להם זמן מדף קצר מאוד.

אלון שוסטר: בדרך הזאת הם מורידים על הברכיים את החקלאים ומאלצים אותם לעבוד דרכם.

אלון שוסטר: זה הסיפור.

אלון שוסטר: כשזה משתלב עם מצב שבו השווקים סגורים ומי ששיווק ישירות לשווקים ולא לרשתות ולא נכנע לשיטות שבחלקן הן – אי אפשר להגדיר את זה אחרת אלא סוג של אלימות כלכלית תחת החוק, אנחנו מגיעים למצב שבו, א', לא יורדים המחירים.

אלון שוסטר: כל מה שהם עושים על ידי הייבוא, כולל השקל הנוסף כי המחיר בארץ המוצא הוא נמוך יחסית, זה שהרווח שלהם גדל, זה מה שהם עושים.

אלון שוסטר: הרווח שלהם גדל והם משפילים ומורידים על הקרקע עוד חקלאים שיפסיקו לעבוד.

אלון שוסטר: הדבר הזה נדרש או לשיימינג או לפעולה אחרת, שאני מודה שבמדינה דמוקרטית צריך למצוא את הכלים כיצד להיאבק בעניין הזה.

אלון שוסטר: אפשרות אחת היא הצעת חוק שאנחנו מקדמים של פרסום ארץ המוצא, לחייב את זה.

יוליה מלינובסקי: אבל איך זה קשור לקורונה?

יוליה מלינובסקי: אנחנו מדברים עכשיו על קורונה, מה צריך לעשות עכשיו לחקלאים וגם לציבור הישראלי.

אלון שוסטר: אני אומר בבחינת קל וחומר.

אלון שוסטר: מפני שבזמן הקורונה החקלאים שלא נכנסו לרשתות שיווקו - - -

יוליה מלינובסקי: אתה עכשיו מדבר איתי על כסף, מי הרוויח יותר, אלו או אלו.

אלון שוסטר: אני מדבר על מזון שנשאר.

אלון שוסטר: למה הוא נשאר שם?

אלון שוסטר: משום שאולמות האירועים ומוסדות החינוך לא פועלים יש עודפים מסוימים שלא מגיעים לרשתות, כי את זה היינו נותנים מקומות אחרים.

אלון שוסטר: המצב הזה של הקורונה גורם ליותר ויותר חקלאים לא להיות מסוגלים אלא לרדת על הברכיים ולהיכנע לרשתות.

אלון שוסטר: אני אומר שהסיטואציה הזאת היא מביכה, משפילה ובלתי אפשרית.

אלון שוסטר: מצד אחד אני פונה ללב הרחום של בעלי הרשתות, האנשים העשירים הללו, ומצד שני אני חושב שכל מוסדות השלטון צריכים לבדוק מה אפשר לעשות כדי לאפשר מסחר הוגן.

אלון שוסטר: הדבר השני, תקנות צעירים.

עפר שלח: אוסאמה סעדי, משה אבוטבול.

עפר שלח: אחר כך ניתן לנציגי משרד החקלאות.

אלון שוסטר: עוד לא סיימתי.

אלון שוסטר: שתי נקודות חשובות, בקצרה.

אלון שוסטר: יש תקנה שלא מופעלת, היא הופעלה עכשיו עם המתנדבים של השומר החדש רק לקטיף קצר-מועד.

אלון שוסטר: יש עוד שני מסלולים שמשרד החקלאות ומשרד האוצר מכירים.

אלון שוסטר: פניתי אליהם והם מנסים לבדוק אם אפשר בחסות המיליארדים של הקורונה.

אלון שוסטר: דבר אחד הוא: במקום דמי אבטלה לעודד את אותם צעירים שעליהם דיברת ללכת ולעבוד בחקלאות במשך מספר חודשים.

אלון שוסטר: דבר שני הוא: קבוצות של צעירים, גרעינים, קבוצות שהולכות לגליל ולערבה, צעירים שעובדים, גם תורמים לקהילה וגם לעצמם.

אלון שוסטר: זה עובד כבר עשר שנים אך כרגע זה לא מתוקצב, כדי שיחזרו בהמשך לחקלאות.

אלון שוסטר: אני לא רוצה לשכוח את הנושא השלישי, שנזכר כאן בחטף: יש ענפים שקרסו לחלוטין – פרחים, תבלינים, שמעתי גם על דגי נוי, יש דבר כזה.

אלון שוסטר: נעשית שמאות כרגע וצריך להבטיח שבהסדר הכולל הם יקבלו את מה שמגיע להם.

עפר שלח: ברור.

עפר שלח: אוסאמה סעדי, משה אבוטבול ונחזור לנציגי משרד החקלאות.

אוסאמה סעדי: מר בן אליהו, שמענו פה ממנכ"ל התאחדות האיכרים ומאבו וילן שהחקלאים משמידים כמויות אדירות של תוצרת חקלאית.

אוסאמה סעדי: כמובן אף אחד מאיתנו לא בעד העלאות מכס וכל הדברים האלה, זה לא הנושא שלנו.

אוסאמה סעדי: שמענו גם על היוזמה של משרד הביטחון שקנה את כל תוצרת המלפפונים באחיטוב.

אוסאמה סעדי: השאלה היא האם יש תוכנית של משרד החקלאות לקנות את כל התוצרת הזאת, אפילו במחירים שהם לא הפסד?

אוסאמה סעדי: חבל להשמיד את כל התוצרת הזאת.

אוסאמה סעדי: ואז לחלק את זה לעמותות הנזקקות ולשכבות החלשות.

אוסאמה סעדי: שאלה שנייה, בעניין הפיצוי.

אוסאמה סעדי: אנחנו יודעים שמצב החקלאות בכלל, והחקלאות הערבית והחקלאים הערבים בפרט, גם לפני הקורונה היה קשה מאוד.

אוסאמה סעדי: מה התוכניות שלכם לגבי פיצוי החקלאים, ובמיוחד החקלאים הערבים?

משה אבוטבול: רציתי לדעת, ידוע שזה מחולק לכל מיני ענפים, אבל בין היתר בנושא הקטניות.

משה אבוטבול: הזכרת קצת בנושא הזה, אדוני המנכ"ל, את האורז וכל מיני דברים.

משה אבוטבול: עכשיו יש אולי רוויה מסוימת במשק בגלל שרבבות לא משתמשים בקטניות בגלל חג הפסח.

משה אבוטבול: האם צפוי להיות סוג של מחסור בתחום הזה?

משה אבוטבול: הרבה מן המזון הישראלי ממש נשען על זה.

משה אבוטבול: שלא נחשוב שהרוויה המדומה הזאת גם תלווה אותנו.

משה אבוטבול: רציתי לדעת האם בנושא הזה יש מחסור.

עפר שלח: מנכ"ל משרד החקלאות, בבקשה.

שלמה בן אליהו: לגבי השאלה האם יש מחסור בפסטה ובדברים כאלה – זה לא שייך לנו, זה משרד הכלכלה.

שלמה בן אליהו: אני דיברתי על גרעיני חיטה ומספוא.

משה אבוטבול: אני דיברתי על קטניות, אדוני המנכ"ל, ולא על פסטה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': קטניות: שעועית, אפונה, חומוס.

שלמה בן אליהו: אורז – זה לא במשרד שלנו, זה במשרד הכלכלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אורז זה דגן.

שלמה בן אליהו: לגבי השאלה ששאלתם על נושא העובדים, המתנדבים, אבקש מאסף לוי להסביר לגבי הפעילות של המתנדבים ושל העובדים הזרים בחקלאות.

אסף לוי: בוקר טוב.

אסף לוי: אנחנו פועלים ביחד עם השותפים שלנו, גם ברשות האוכלוסין וגם במשרד האוצר, לתת מענה למצוקת העובדים, ויש מצוקת עובדים, גם בשוטף ובטח בתקופה הזאת.

אסף לוי: יחד עם רשות האוכלוסין – אדוני היושב-ראש, אתה שאלת על מי שנשאר בארץ, אז כן.

אסף לוי: רשות האוכלוסין נתנה הארכה אוטומטית לכל העובדים הזרים שנמצאים בארץ ושלא ייצאו אחרי 63 חודשים באופן שוטף.

אסף לוי: יש לנו בעיה של בין 1,200–1,500 עובדים שהיו אמורים לחזור, גם עובדים חדשים וגם עובדים שיצאו לחופשת מולדת.

אסף לוי: קיבלנו גם פניות מחקלאים שגם בתקופה שלפני המשבר הגדול לא רצו לקבל את העובדים לשבועיים הסגר, לא יכלו לעמוד בזה, וגם בתקופה הזאת הם מצביעים ברגליים וכרגע לא רוצים את העובדים בחזרה, גם כאלה שיודעים לתת מענה של שבועיים בידוד, כל המעטפת סביב הישוב מצביעה ברגליים.

אסף לוי: אז אנחנו מציעים בנוהל זריז את עבודת המתנדבים, שעובדים גם באופן שוטף, במיוחד בתקופה הזאת.

אסף לוי: פרסמנו נוהל שתומך בהוצאות שקשורות למתנדבים, אם זה הוצאות לינה, מזון, הסעות, הגנה מפני הנגיף.

אסף לוי: לשמחתנו יש היענות רבה של צעירים.

אסף לוי: אנחנו כמובן עובדים ביחד עם משרד החינוך, הכול מוסדר ובהתאם לכללים של משרד הבריאות.

אסף לוי: באשר לשני הנהלים האחרים שחבר הכנסת שוסטר הציע – אנחנו בקשר איתו וגם עם משרד האוצר.

אסף לוי: אלה נהלים שאנחנו יודעים להפעיל.

אסף לוי: כרגע אנחנו בדיונים האם לתקצב ואיך לתקצב.

אסף לוי: אני רוצה להאמין ומקווה שנצליח לפרסם אותם.

אסף לוי: יש היענות גם בקרב הצעירים, ובוודאי יש דרישה אצל החקלאים.

אסף לוי: כולנו תקווה שגם אחרי המשבר יותר צעירים יישארו בחקלאות.

משה אבוטבול: מה לגבי הקטניות?

עפר שלח: אבקש את התשובה על הקטניות בהמשך.

עפר שלח: אני רוצה להכניס עוד שני דוברים חיצוניים: דובי אמיתי, נשיא התאחדות האיכרים, ואחריו עמית יפרח, מזכיר תנועת המושבים.

עפר שלח: בתשובה שנקבל מנציגי המשרד אני מבקש גם התייחסות לשאלה של חבר הכנסת אבוטבול בעניין הקטניות.

עפר שלח: בבקשה.

דובי אמיתי: תודה, אדוני היושב-ראש.

דובי אמיתי: יש לי המון ביקורת על מה שקרה בשנים האחרונות אבל זה לא הזמן.

דובי אמיתי: עכשיו אנחנו צריכים להסתכל כחקלאים איך אנחנו ממשיכים לספק את כל תהליך ביטחון המזון על כל המרכיבים שלו.

דובי אמיתי: הדבר הראשון שהייתי מצפה לראות כרגע מן המדינה – השנה אנחנו בשנת משקעים עם המון מים.

דובי אמיתי: מחירי המים גבוהים בשלוש השנים האחרונות כתוצאה מתיקון מס' 27, תיקון לא ראוי ולא נכון, שגרם לחלק גדול מן החקלאים לצאת ממעגל החקלאות.

דובי אמיתי: המשימה עכשיו היא להחזיר את כולם להמשיך לגדל ולהבטיח את ביטחון המזון.

דובי אמיתי: לכן הייתי מבקש מאדוני היושב-ראש, יחד עם חברי הכנסת מן הלובי החקלאי: זה הזמן של כולנו, א', לעצור את תיקון מס' 27 במתווה העולה, ב', להוריד את מחירי המים ובכך להחזיר המון חקלאים ולתת להם את הביטחון ואת התחושה שבאמת מגיעה להם.

דובי אמיתי: זה בהיבט של המים.

דובי אמיתי: ההיבט השני, יש מחסור גדול בכוח אדם.

דובי אמיתי: גם בעניין הזה אנחנו עובדים מול משרד החקלאות ורשות האוכלוסין.

דובי אמיתי: אנחנו מבקשים להאריך בעוד חודש את השהייה של העובדים הפלסטינאים מכיוון שקיבלנו אישור אך ורק לחודש.

דובי אמיתי: מדובר פה על 5,000 עובדים.

דובי אמיתי: דבר נוסף, אנחנו מבקשים לשקול אפשרות להביא עובדים לארץ.

דובי אמיתי: גם אם הם יצטרכו להיכנס לבידוד אנחנו יודעים לעשות את זה במקומות מרוכזים.

דובי אמיתי: אלה שני הכלים שבאמת יאפשרו לחקלאים להמשיך לגדל.

דובי אמיתי: נכון, כולם מבינים היום איפה החקלאות הייתה ומה היא צריכה להיות, אבל זה כבר דיון אחר.

דובי אמיתי: תודה רבה על הקשב.

עפר שלח: תודה, דובי.

עפר שלח: עמית יפרח, מזכיר תנועת המושבים, בבקשה.

עמית יפרח: תודה רבה, צוהריים טובים.

עמית יפרח: קודם כול, כמובן אין ספק שאירוע הקורונה – ואני מצטרף פה לדברים של חבריי מן ההנהגה החקלאית – הוא ללא ספק אירוע מכונן שאמור להסיט את הספינה בכל הקשור להתייחסות של המדינה לחקלאות ולייצר מדיניות שהיא תומכת חקלאות על מנת לייצר מצב שבאמת מדינת ישראל תהיה במצב הרבה יותר טוב מן המצב שבו היא נמצאת היום כשהיא נמצאת במצוקה, ופה מדובר במצוקה אמיתית שאנחנו עדים לה בימים האחרונים.

עמית יפרח: לגבי הדברים שהם יותר קונקרטיים, אני רוצה לגעת בשלוש נקודות שלא נגעו בהן חבריי.

עמית יפרח: דבר אחד, צריך לצרף את המבנים החקלאיים שנמצאים במושבים ובקיבוצים, גם הם צריכים להיכנס בתוך האירוע של הפטור מתשלום ארנונה.

עמית יפרח: מדינת ישראל החליטה במגזרים אחרים לתת שלושה חודשים פטור מארנונה.

עמית יפרח: אין שום סיבה שהחקלאים שנמצאים היום בחזית המאבק בכל הקשור לביטחון המזון ולאספקת התוצרת הטרייה לא יזכו לאותה הטבה, לפטור מתשלום ארנונה על המבנים שמשמשים אותם לחקלאות.

עמית יפרח: דבר שני הוא חיזוק המו"פים.

עמית יפרח: לפני יומיים היה פרסום שקק"ל מפסיקה את התמיכה שלה במו"פים.

עמית יפרח: המו"פים בסופו של דבר הם העתיד של החקלאות ושל ביטחון המזון של מדינת ישראל.

עמית יפרח: המדינה חייבת מבחינתי להיכנס בנעליים של קק"ל, לחזק את המו"פים ולייצר מצב שמדינת ישראל תוכל תמיד להיות במצב שהחקלאות תהיה עם יכולת של חדשנות וכניסה של גידולים חדשים אל תוך הענפים השונים.

עמית יפרח: הדבר האחרון הוא נושא תיירות הפנים, הצימרים.

עמית יפרח: כל אזור הגליל, כפי שאתם יודעים, נשען הרבה מאוד במושבים על תיירות של צימרים, תיירות פנים.

עמית יפרח: זה כמובן אירוע בעייתי מאוד מבחינה כלכלית.

עמית יפרח: גם פה אני חושב שהמדינה צריכה לחשוב איך היא תומכת תמיכה ישירה בכל ענף התיירות בכלל, אבל בפרט מבחינתנו התיירות הכפרית.

עפר שלח: עמית, תודה.

עפר שלח: הרמת לנו לדיון הבא שיעסוק בתיירות.

עפר שלח: הדיון הזה הוא על חקלאות ולא על חקלאים, יש לפעמים הבדלים ביניהם.

עפר שלח: אני רוצה לשמוע מילות סיכום ותשובות של מנכ"ל משרד החקלאות, בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני יכולה לפני זה לפנות למנכ"ל משרד החקלאות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מהדברים שאנחנו שומעים, הייתי מבקשת לשמוע ממנו:

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם הם מתכוונים להיות גורם אקטיבי בכל הקישור בין החקלאים לצה"ל בכל הנושא של אספקה של פירות וירקות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בעצם צה"ל עכשיו פועל במקומות הכי נזקקים ואני חושבת שאספקה של פירות וירקות דרושה גם מן הבחינה של בריאות התושבים וזה מאוד מאוד חשובה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם אפשר לעשות את הקישור הזה, שמשרד החקלאות יהיה פה גורם אקטיבי, יעשה את החיבור הזה וידאג שמצד אחד לא יזרקו פירות וירקות ומצד שני שאוכלוסייה נזקקת תקבל אותם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שזה התפקיד של משרד החקלאות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני גם חושבת שמשרד החקלאות צריך לפנות לרשתות השיווק ולנקוט באיזו אמירה, שזה לא הזמן לנצל את המשבר הנוראי הזה כדי לגרוף עוד רווחים על חשבון החקלאים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם כאן צריכה להיות אמירה של המדינה ושל הממשלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

עפר שלח: תודה, מיקי.

עפר שלח: מנכ"ל משרד החקלאות, בבקשה, דברי סיכום ואז נעבור לנושא הבא.

שלמה בן אליהו: אתחיל בסיכום, אבל אתן לאורי צוק בר לדבר על הפעילות שמשרד החקלאות עושה בנושא של העברת תוצרת מן החקלאים למקומות שיש לה ביקוש כדי שהתוצרת לא תושמד.

שלמה בן אליהו: ככלל אני רוצה להגיד, כמעט כל הפעילות החקלאית מוחרגת וכל הכלים שתומכים בפעילות החקלאית גם כן מוחרגים והם בעצם יכולים לעבוד, וכולם עובדים.

שלמה בן אליהו: יש ענפים ספציפיים שנפגעו, כמו התבלינים, כמו הפרחים וכמו חלק מן המגדלים שאין להם לאן לשווק את התוצרת שלהם, אבל בגדול הפעילות עובדת כסדרה.

שלמה בן אליהו: לגבי הפגיעה שיש בתבלינים, בפרחים, בתיירות פנים וכדומה, זה כמו כל עוסק.

שלמה בן אליהו: המדינה אומרת לכל עוסק שנפגע: אם נפגעת – יש כללים איך להגיש, כמו כל עצמאי שנפגע.

שלמה בן אליהו: אין ייחודיות לפגיעה בתבלינים ובפרחים לעומת פגיעה בתיירות או פגיעה בבעלי מסעדות.

שלמה בן אליהו: נכון שיש ייחודיות ברמה של מה קורה עם המשך העבודה לאחר מכן אבל ברמה של לתת פיצוי מיוחד – לא יתנו פיצוי מיוחד למגדלי התבלינים כי אז יצטרך להיות פיצוי מיוחד לכל הענפים, לכל המגזרים שיש במשק.

שלמה בן אליהו: לגבי הנושא של הקטניות – אני חוזר ואומר לחבר הכנסת אבוטבול שנושא הקטניות הוא לא בתחום משרד החקלאות אלא בתחום משרד הכלכלה.

שלמה בן אליהו: לגבי הביצים – אתן לאסף לוי לדבר.

אורי צוק בר: אנחנו היינו בפרויקט של זירות מסחר שהתחיל עוד לפני משבר הקורונה.

אורי צוק בר: הכוונה שלו לקשר בין חקלאים לבין חנויות שמוכרות ירקות ופירות ולעשות סוג של שוק סיטונאי וירטואלי, זירות דיגיטליות.

אורי צוק בר: האצנו מאוד מאוד את הפעילות של ארבע הזירות שזכו והן הוסיפו את החלק הזה של מכירה גם לצרכנים, התארגנו במהירות שיא להתאים את האתרים שלהן בשביל מכירה לצרכן הסופי.

אורי צוק בר: שתיים כבר עובדות, מהשבוע התחילו כבר לספק, והשלישית עולה היום.

אורי צוק בר: בנוסף, ביחד עם המחוזות של המשרד ועוד גורמים נוספים אנחנו מקשרים בין חקלאים שנתקעו עם סחורה.

אורי צוק בר: עשינו קבוצת עבודה כזאת שחיברנו אליה גם מועדוני צרכנים מכמה סוגים ומצליחים לארגן קניות מרוכזות, מתנות לחג של סלי פירות ועוד כל מיני רעיונות, שמצליחים בעזרתם לאתר חקלאים שנשארו עם עשרות או מאות טונות של ירק או פרי מסוים ולהעביר אותם לייעוד, גם דרך זירות המסחר.

אורי צוק בר: זו הזדמנות טובה מאוד שהן מתחילות להיכנס לפעילות.

עפר שלח: מאה אחוז.

עפר שלח: אני מבקש לסיום התייחסות לעניין הביצים, שכמובן מטריד כל מי ששומע אותנו עכשיו, בבקשה.

אסף לוי: שוב בוקר טוב.

אסף לוי: אני מבקש להתחיל בסוף ולקרוא לציבור לא לקנות ביצים במקומות לא מאושרים ולא לקנות ביצים לא חתומות שלא עברו בדיקה.

אסף לוי: הסכנה היותר גדולה היא לחלות בסלמונלה מאשר שיהיה לנו מחסור בביצים או שחס וחלילה לא תהיה ביצה בשולחן החג.

אסף לוי: אז קודם כול חשוב שהמסר יעבור – לא לקנות ביצים לא חתומות ולא מסומנות, ובטח לא לקנות מבגאז' של רכב.

אסף לוי: המשרד באופן שוטף עובר על כל המספרים ועל כל הנתונים של ייצור הביצים.

אסף לוי: אנחנו יודעים שלקראת פסח יש ביקוש עודף ולכן פתחנו מבעוד מועד ייבוא של 65 מיליון ביצים, אבל גם אנחנו וגם המשווקים לא צפינו את עודף הביקוש ואת ההיסטריה שתהיה על הביצים, זה ממש נהיה דגל.

אסף לוי: לכן בשלושה השבועות האחרונים עשינו כל מה שאנחנו יכולים, גם בהגדלת ההיצע.

אסף לוי: אין ירידה בייצור המקומי.

אסף לוי: יש עלייה בביקוש.

אסף לוי: עשינו כל מה שאנחנו יכולים כדי להגדיל את הרישיונות של היבואנים כדי שיוכלו להביא יותר ביצים.

אסף לוי: עשינו כל מה שאנחנו יכולים, ויותר, לעזור בשינוע של הביצים שיגיעו לארץ, אם זה שינוי מסלול של אנייה שהגיעה עם יותר מ-4 מיליון ביצים ואתמול נפרקה, אם זה נוהל הטסה של ביצים שיגיעו לערב החג, שכל משק בית יצליח למצוא ביצים.

אסף לוי: עד שהביקוש והשיגעון – אני רוצה לקרוא לזה כך – לא ירד בציבור, פשוט אנשים אוגרים ביצים וצריך להבין שגם האגירה הזאת מסוכנת.

יואב סגלוביץ': מה האמת לגבי השמדת ביצים?

יואב סגלוביץ': זה באמת קורה?

אסף לוי: כן, יש השמדת ביצים רק באופן אחד:

אסף לוי: אם הפיצוח תופס שינוע של ביצים שאנחנו לא יודעים את המקור שלהן ואם יש חשש שהן הוברחו מעבר לקו הירוק או הגיעו ממקום לא ידוע אז חד-משמעית הסכנה מתחלואה היא יותר גדולה מן החוסר ומשמידים ביצים ממקור לא ידוע.

יואב סגלוביץ': זה אומר בעצם שאם חקלאים עוברים את המכסות – הרי אתם לא באמת בודקים בדיקה וטרינרית לביצים שעברו את המכסות ולכן כל חקלאי שמגדל מעבר למכסות שלו, הביצים שלו מראש מושמדות כי הן לא עוברות בדיקות וטרינריות.

יואב סגלוביץ': זה מין מלכוד 22.

אסף לוי: אני חייב לענות על זה ולהגיד שהמצב הזה ממש לא נכון וזה רק דמגוגיה, שאני אפילו לא יודע מי מעביר את זה.

אסף לוי: אין דבר כזה גידול מעבר למכסה.

אסף לוי: אם אני משער נכון, גם אני ראיתי את ההודעה הזאת שאחד החקלאים קיבל מאחד המשווקים ואני תיכף אענה.

אסף לוי: החקלאים מאכלסים את הלול בתרנגולות בהתאם למכסה שלהם, פלוס איזה שפיל קטן כדי לתת מענה לתחלואה שמתקיימת לאורך חיי הלהקה.

אסף לוי: אחרי שמאכלסים את הלהקה, הלהקה קיימת 24 חודשים ואי אפשר לאכלס, אם חס וחלילה יש תחלואה It is what it is.

אסף לוי: לכן אין דבר כזה ייצור מעבר למכסה.

אסף לוי: אדוני מתכוון לכך שאחד המשווקים הודיע לחקלאים שלו: אל תצפה ממני עכשיו כשאתה לא מעביר לי את הביצים, אל תצפה שאחר כך אם תעביר לי באופן חודשי מעבר למכסה ותרצה להחזיר את מה שלא שיווקת לי חודשים קודם אני אקח את זה בלב שלם.

אסף לוי: כשיהיה לי עודף אני לא אקח את הביצים העודפות שלא העברת לי בחודש הקודם.

עפר שלח: אסף, ברשותך, זה רזולוציה קצת נקודתית בשביל הוועדה.

עפר שלח: אני חושב שהתשובה הכללית בעניין הביצים ניתנה.

עפר שלח: אני רוצה להודות לגורמי משרד החקלאות, ולהתנצל בפני גורמי האוצר שהיו איתנו.

עפר שלח: לא נדרשתם לדיון הזה בסופו של דבר.

עפר שלח: לסיכום: אני חושב שברור לכולנו שהחקלאות בסופו של דבר – ותיכף נעבור לתיירות ותעופה – לא נפגעה קשה ממשבר הקורונה ביחס לענפים אחרים, אבל היא נותנת לנו הזדמנות, וההזדמנות הזאת נדמה לי שפורטה פה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוא לא ענה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': דיברנו הרבה על ביצים אבל הוא לא ענה על שתי הסוגיות שהעלינו.

עפר שלח: לצערי כבר לקחנו 8 דקות יותר ממה שתכננתי לדבר הזה.

עפר שלח: כשתראו את רשימת הדוברים בנושא הבא תבינו.

עפר שלח: תודה לכולם.

עפר שלח: התיירות והתעופה נפגעו באופן עמוק מאוד ומוקדם מאוד.

עפר שלח: אחד הצעדים הראשונים שגם ישראל וגם מדינות אחרות נקטו היה סגירת הגבולות והיום מעט מאוד טיסות עפות בשמי העולם, כשכמעט כולן טיסות קרגו.

עפר שלח: אני לא יודע אם נוסעים טסים עוד ממקום למקום למעט טיסות חילוץ כאלה ואחרות.

עפר שלח: זה מציב את כל הגורמים שנוגעים לתעופה ולתיירות בקושי מהותי, שאנחנו לא יודעים כמובן מתי הוא ייגמר כי אלה ענפים רגישים, שאנשים גם בגלל מצבם הכלכלי וגם בגלל חשש מהמשך הקורונה אנחנו לא יודעים איך הם ייכנסו לזה כאשר המשבר הזה יתחיל לחלוף.

עפר שלח: אני מבקש לנהל את הדיון הזה באופן הכי יעיל ולכן בהתחלה נתחיל מחברות התעופה.

עפר שלח: אני מבקש לשמוע בזה אחר את זה אלי דפס, יושב-ראש חברת אל-על, ניר דגן, מנכ"ל חברת ארקיע, אורי סירקיס, מנכ"ל חברת ישראייר ומידן בר, יושב-ראש איגוד הטייסים.

עפר שלח: יש לכם שלוש–ארבע דקות לכל אחד.

עפר שלח: אני מבקש אם אתם יכולים להציג בעיות שלא חוזרות על עצמן, למרות שאני מניח שהבעיות של חברות התעופה די דומות.

עפר שלח: אלי דפס, בבקשה.

אלי דפס: בוקר טוב יושב-ראש הוועדה וחברי הכנסת.

אלי דפס: אני יושב-ראש אל-על.

אלי דפס: אל-על נכנסה למשבר הקורונה מוקדם יותר מכל חברות התעופה האחרות בגלל סגירת השמיים כאן שהייתה מוקדמת יותר.

אלי דפס: אל-על היא חברה שמחזור ההכנסות שלה בחודש מתקרב ל-200 מיליון דולר וזה פסק לחלוטין.

אלי דפס: עלות הקיום של חברת תעופה, גם בתרחיש שהיא לא טסה יש לה הוצאות קבועות של הלוואות למטוסים, חכירויות ושכירויות.

אלי דפס: אל-על פרושה ביותר מ-30 תחנות ברחבי העולם.

אלי דפס: החברה הוציאה כבר 95% מאנשיה לחל"ת.

אלי דפס: המיקוד נותר, כפי שנאמר כאן, בטיסות חילוץ של ישראלים, בהטסת מטענים, הבאת ביצים מליסבון אתמול וכן הלאה.

אלי דפס: אנחנו רואים לפנינו שלושה פרקים.

אלי דפס: אחד זה הדממה מוחלטת כמו כעת, ובהמשך זה ההתאוששות.

אלי דפס: היות ויש הוצאות קבועות, כפי שתיארתי, אם החברה לא תקבל עזרה מידית בהיקף כפי שהוצג למשרד האוצר ונדון, בטווח של הימים הקרובים אל-על עלולה חלילה להיסגר.

אלי דפס: אנחנו נוהגים במדינת ישראל אחרת משמעותית ממה שנוהג העולם.

עפר שלח: איזה סכום הצגתם למשרד האוצר?

אלי דפס: אנחנו הצגנו למשרד האוצר סכום של 250 מיליון דולר ועוד 100 מיליון דולר, כי אנחנו לא יודעים לגבי ה-Recovery של עולם התעופה באיזה פרק זמן הוא יתחדש, וכמובן הצגנו מול זה תוכנית התייעלות שעברה בדיקה של שני משרדי רואי חשבון, כאשר תוכנית ההתייעלות מציבה לנו יעד של כ-150–200 מיליון דולר התייעלות.

אלי דפס: העולם כבר הזרים כספים לחברות התעופה.

אלי דפס: הסנאט אישר 58 מיליארד דולר לחברות התעופה האמריקאיות, שגם הן עומדות.

אלי דפס: אני לא רוצה לנקוב בפירוט לגבי כל מדינות העולם.

אלי דפס: ההזרמות כבר בוצעו.

אלי דפס: רק מדינת ישראל מגמגמת, מתמהמהת ולא מחליטה עד לרגע זה.

אלי דפס: צריך לזכור שחברת אל-על תורמת לתל"ג של מדינת ישראל 5.2 מיליארד שקל.

אלי דפס: יש לנו 10,000 עובדים שמועסקים באופן ישיר, יש לנו כמעט 28,000 אנשים נוספים שתומכים ומסייעים לאל-על ומספקים סחורות לאל-על.

אלי דפס: אל-על היא ביטחון לאומי, היא ביטחון בביטחון תזונתי וביטחון בהרבה היבטים.

אלי דפס: למדינה יש מניית זהב באל-אל.

אלי דפס: מניית הזהב מחייבת את אל-על להחזיק צי ברזל עבור המדינה, מטוסים ישראלים, ולהיענות לכל אתגר שעוד עומד לפנינו.

אלי דפס: הקריאה שלנו בשלב הזה, היות וכל הפעולות שנעשו הוצגו למשרד האוצר ועדיין המדינה מתמהמהת, אם לא תתקבל החלטה בטווח ימים בודדים המצב של אל-על, או התשובה שתינתן לאל-על מאוחר לא תהיה ראויה כי היא כבר לא תהיה שווה כלום.

עפר שלח: אני רוצה לעצור כאן.

עפר שלח: תיכף נשמע גם את התשובות של משרד האוצר.

עפר שלח: ניר דגן, מנכ"ל ארקיע, בבקשה.

ניר דגן: שלום, בוקר טוב לכולם.

ניר דגן: לא אחזור על מה שאלי דפס אמר כי התקציר שהוא נתן טוב גם לשאר חברות התעופה.

ניר דגן: אני רוצה להתעכב על שני דברים בולטים.

ניר דגן: השיהוי עושה נזקים.

ניר דגן: השיהוי אפילו בהצהרה הדקלרטיבית של המדינה שהיא הולכת לעשות משהו פוגע בנו.

ניר דגן: כל חברות התעופה, יש לנו חלק גדול מן המטוסים שהם ממומנים עוד.

ניר דגן: סכומי העתק האלה הפסיקו להיות משולמים בכל העולם, בהסדרים כאלה ואחרים.

ניר דגן: העובדה שהמדינה לא אומרת כלום, או אומרת ולא עושה, גורמת לנו לכבס את הטיעונים שלנו הלוך וחזור.

ניר דגן: מדובר על נזק מאוד מאוד גדול וגם על פגיעה באמינות שלנו, שלא לדבר על הבעיה הכלכלית שאליה זה מכניס אותנו.

ניר דגן: אז המדינה קודם כול צריכה להחליט וגם להגיד מה החליטה, זה דבר ראשון.

ניר דגן: הדבר השני החשוב הוא שכפי שאנחנו רואים שהולכות וצצות בעיות עם המתווה של העסקים של ה-100–400, חייבים לפתור את נושא הערבות של המדינה, באופן שהמדינה תיקח על עצמה יותר ולא תשאיר לבנקים לנהל בעצמם את התהליך.

ניר דגן: אנחנו סומכים על הבנקים, מחוברים לבנקים, אבל אם המדינה, כפי שהיא עושה כרגע בעסקים הקטנים או כמו הבעיות שמטפלים בהן בעסקים הקטנים, תשאיר את זה לידי הבנקים יהיה פה שמח.

ניר דגן: לכן אנחנו מבקשים בסך הכול שכבר יקבלו את ההחלטה וילכו לביצוע.

ניר דגן: ברור לנו שהביצוע ייקח זמן ועד שנראה כסף ייקח זמן אבל ההחלטה, ההצהרה ותחילת ההליכה בדרך האמיתית היא חשובה ברמה של מחר או אפילו היום.

ניר דגן: תודה.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: אורי סירקיס, מנכ"ל ישראייר, כפי שניר דגן עשה מאוד ביעילות, אם אפשר לא לחזור על נקודות קודמות אלא להוסיף דברים נוספים, בבקשה.

אורי סירקיס: אשתדל לא לחזור על אותן נקודות שעלו פה.

אורי סירקיס: אני מבקש להדגיש רק שתי נקודות.

אורי סירקיס: נקודה ראשונה, כפי שאנחנו שומעים פה, ישראייר נכנסה למשבר הזה ללא מחלות רקע, היא חברה רווחית כבר חמש שנים.

אורי סירקיס: היא זקוקה בעיקר, כפי שניר דגן אמר כאן, להצהרה שתגיע ביום–יומיים הקרובים, שישראייר נכללת בתוכנית, בחבילת הסיוע של האוצר.

אורי סירקיס: אנחנו מקבלים את ההצהרות הללו, את הרמיזות הללו, אפשר לקרוא לזה כך, באופן בלתי פורמלי מצמרת האוצר.

אורי סירקיס: הבנקים לוחצים עלינו.

אורי סירקיס: כרגע יש לנו תזרים מזומנים שמאפשר לנו להגיע עד סוף חודש מאי.

אורי סירקיס: התהליכים האלה הם תהליכים מתמשכים, גם מול הבנקים, תהליכים בירוקרטיים.

אורי סירקיס: מאוד מאוד חשוב לנו לקבל ביום–יומיים הקרובים, עוד לפני החג, גם אל מול העובדים שנמצאים בציפייה לעניין הזה, את ההודעה הוודאית שאנחנו נזכה להלוואה בערבות מדינה.

אורי סירקיס: אנחנו ביקשנו 25 מיליון דולר, זה נראה לי סכום צנוע מול העובדה שאנחנו מעסיקים 450 עובדים, מפעילים פה 10 מטוסים ב-peak.

אורי סירקיס: הבאנו עכשיו לארץ 5,000 עובדים.

אורי סירקיס: אנחנו כבר משתלבים במערכות ההטסה, אפילו מסין, של טיסות מטען, טיסות של דואר ישראל וכולי.

אורי סירקיס: מאוד מאוד חשובה לנו ההצהרה הזאת.

עפר שלח: מאה אחוז, תודה.

עפר שלח: אחרון בסבב הזה הוא מידן בר, יושב-ראש איגוד הטייסים, בבקשה.

מידן בר: בוקר טוב לכולם ותודה רבה לכבוד היושב-ראש על ההזמנה.

מידן בר: לא אחזור על מה שאמרו קודמיי.

מידן בר: אני רוצה לחדד שלוש נקודות.

מידן בר: ראשית, נכנסנו למשבר הזה, די דומה לחקלאות, בחיסרון ואין שום סיבה שנצא ממנו בחיסרון.

מידן בר: מה שנדרש פה כרגע זה סיוע.

מידן בר: אנחנו עוקבים אחרי עשרות איגודים וחברות בעולם ומה שקורה בישראל לא דומה למה שקורה בעולם.

מידן בר: הסיוע בעולם אינו מותנה.

מידן בר: דרך אגב, האמריקאים הגדילו לעשות ואמרו:

מידן בר: אנחנו נתנה את הסיוע לחברות התעופה בתנאי שאתם לא מפטרים עובדים.

מידן בר: זו נקודה אחת.

מידן בר: נקודה שנייה, והיא חשובה מאוד לוועדת הקורונה, היא היום שאחרי.

מידן בר: אנחנו מעריכים, וגם עובדים ביחד עם התעשייה האווירית ואנשים נוספים בנתב"ג, שהיום שאחרי כנראה קרוב.

מידן בר: הוא ייקח זמן אבל הוא כנראה קרוב.

מידן בר: טיסה במרחב של קורונה היא דבר שכבר צריך לדבר עליו.

מידן בר: התעופה יכולה לסייע לנו ביציאה מאותו משבר, זו דעתי.

מידן בר: אני רוצה רק להגיד נקודה שהיא באמת מאוד מעניינת.

מידן בר: דיברו על ביצים, טורקיה וחקלאות.

מידן בר: תראו, שלוש החברות שטסות כרגע לישראל ומטיסות נוסעים הן אתיופיאן, שהיא במאה אחוז ממשלתית, טורקיש, שהיא 92% ממשלתית, ואירו-פלוט, שאני לא רוצה להגיד אבל היא כנראה 60% ממשלתית.

מידן בר: אנחנו צריכים לראות שמדינת ישראל שומרת על העצמאות התעופתית הכל כך חשובה שלה היום.

מידן בר: אחזור ואסכם כפי שפתחתי: אנחנו זקוקים לסיוע מידי, דומה לעולם, ולא פחות מזה למדיניות.

מידן בר: מדיניות וודאות באירוע משברי היא אחת מאבני היסוד לצאת ממנו.

מידן בר: אני רוצה להגיד לכם שאנחנו עובדים על זה, אנחנו שומרים על קשר עם העולם, קשר חשוב.

מידן בר: אני מודה לך שוב על כך שהזמנת אותנו.

מידן בר: אנחנו נהיה נכונים להגיע לכל מקום בכל רגע.

מידן בר: תודה.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: לפני שאנחנו עוברים לתשובות, יוליה מלינובסקי, בבקשה.

יוליה מלינובסקי: שאלה לכל המנכ"לים של חברות התעופה: ברור שאתם צריכים סיוע, ויותר מדיניות.

יוליה מלינובסקי: אנחנו רואים את הדבר הזה שחוזר בעצם מדיון לדיון – היעדר מדיניות.

יוליה מלינובסקי: אבל שאלה שעכשיו הרבה אנשים שואלים: רכשו כרטיסים, היו תוכניות בעתיד ואין טיסות.

יוליה מלינובסקי: מה המדיניות באשר להחזר כספי לאזרחים?

יוליה מלינובסקי: אני מקבלת המון תלונות, שלכאורה הוצג שכן יהיו החזרים אך זה לא קורה בפועל.

יוליה מלינובסקי: צריך גם לדאוג לאזרח הקטן.

יואב סגלוביץ': שאלה קצרה למנהלי החברות: האם אתם שומרים על כשירות תעופתית בתקופה הזאת?

עפר שלח: הייתה אתמול ידיעה לגבי מה שנקרא טיסות רפאים, טיסות שעושים כדי לשמור על הכשירות של המטוסים והכשירות של הטייסים.

עפר שלח: אני לא יודע אם כל אחד יודע, אני למדתי מחלק מכם שמטוס בשביל להיות כשיר צריך לטוס, לא להיות על הקרקע.

עפר שלח: מי מכם שיבחר לענות.

אוסאמה סעדי: אורי סירקיס נמצא איתנו?

אוסאמה סעדי: שלום.

אוסאמה סעדי: אנחנו שוחחנו בטלפון בחודש האחרון.

אוסאמה סעדי: אני רוצה לנצל את ההזדמנות ולהודות לך ולכל החברות, אבל במיוחד לך ולכל הצוות של ישראייר, על עבודתכם בחודש האחרון לחילוץ אלפי סטודנטים שחזרו לארץ.

אוסאמה סעדי: בחלק מן המדינות היינו צריכים לעשות מבצעים מעין-צבאיים על מנת להוציא את הסטודנטים האלה.

אוסאמה סעדי: לכן מגיעה מילת תודה ואני מנצל את ההזדמנות דרכך להודות לכל הצוות.

אוסאמה סעדי: באמת כל הכבוד ותודה רבה.

עפר שלח: חבר כנסת מן הרשימה המשותפת משבח מבצעיים כמו-צבאיים – הגענו ממש ל- - -

אוסאמה סעדי: רק על העברת הסטודנטים משבחים.

עפר שלח: לא חששתי שזה אחרת.

אורי סירקיס: אם אפשר לענות על עניין הכשירוּת.

אורי סירקיס: בישראייר כל הטייסים נמצאים בעבודה, לא הוצאנו אותם לחל"ת.

אורי סירקיס: הגענו איתם להסדר על הפחתת שכר משמעותית.

אורי סירקיס: כתוצאה מכך, זה גם מאפשר לנו לייצר יותר - - - ולענות על יותר מכרזים.

אורי סירקיס: דבר נוסף שזה מאפשר לנו הוא שכולם טסים.

אורי סירקיס: אנחנו טסים פעמיים בשבוע, ושומרים על קשר עם העיר אילת פעמיים ביום.

אורי סירקיס: אנחנו מבצעים טיסות מטען יומיות ומבצעים טיסות בחודש הקרוב לסין.

אורי סירקיס: כפי שנאמר פה, ביצענו גם טיסות חילוץ.

אורי סירקיס: כך שבסך הכול אנחנו משיגים פה גם תרומה תזרימית, גם כשירות של טייסים וגם רמת בטיחות שנשמרת לאור העובדה שכולם טסים.

עפר שלח: אני רוצה תשובה של אלי דפס.

עפר שלח: זה יותר קל כמובן בישראייר שמבוססת הרבה על טיסות פנים.

עפר שלח: אני מניח שבאל-על גם נושא הכשירות יותר קשה, וגם אני מבקש תשובה לשאלה של יוליה מלינובסקי לגבי החזרים.

אלי דפס: לגבי החזרים – עומד בפני הכנסת והממשלה תיקון תקנה בנוגע להחזרים.

אלי דפס: בכל הקשור להחזרים מתכוונים להאריך את משך החוק הקיים היום, חוק טיבי, לרמה של 90 ימים.

אלי דפס: הוא צריך לעבור את הוועדות המתאימות.

יוליה מלינובסקי: איך זה קשור לחקיקה?

יוליה מלינובסקי: הכרזתם עכשיו שבכל הטיסות שמבוטלות, והן מבוטלות, אנשים צריכים לקבל החזר כספי.

אוסאמה סעדי: אנחנו לא רוצים שתנצלו את התקופה הזאת על מנת לבטל את חוק טיבי, אנחנו לא ניתן לכם.

אלי דפס: א', אנחנו לא פועלים.

אלי דפס: זה לא פעולה של אל-על.

אלי דפס: זה פעולה של הכנסת.

אלי דפס: יש תקנה שכרגע עומדת לאישור בפני הוועדה הרלוונטית בכנסת.

יוליה מלינובסקי: לא, אין דבר כזה, אדוני, סליחה.

יוליה מלינובסקי: כשקרה כל מה שקרה והתבטלו טיסות ואנשים הזמינו כרטיסים – מה זה קשור לכנסת?

יוליה מלינובסקי: אל תפיל עכשיו אחריות על הכנסת.

יוליה מלינובסקי: האדם שילם, אין טיסה, זה לא באשמתו, כולם מבינים את זה.

יוליה מלינובסקי: משפחות שלמות הזמינו כרטיסים.

יוליה מלינובסקי: למה לא תחזירו עכשיו כסף?

נעה בן שבת: יש הצעת חוק שנדונה בוועדת הכספים בנושא הזה.

יוליה מלינובסקי: אבל זה לא קשור אפילו.

יוליה מלינובסקי: הם הכריזו בתחילת משבר הקורונה שהם החזירו את הכסף לאזרחים.

אוסאמה סעדי: הרבה אזרחים קנו כרטיסים, כפי שאמרה חברת הכנסת מלינובסקי, וחלקם אפילו תכננו חתונות וירח דבש אך ביטלו את החתונה וביטלו את הכול.

אוסאמה סעדי: אני חושב שמגיע להם החזר מלא של הכסף.

יוליה מלינובסקי: הטיסות התבטלו.

יוליה מלינובסקי: אתם חברה לאומית.

יוליה מלינובסקי: ברור שרוב הטיסות זה אל-על, אנחנו עדיין אוהבים להשתמש באל-על.

יוליה מלינובסקי: מצד אחד, אתם אומרים שהמדינה חייבת להתגייס, וברור שהמדינה חייבת להתגייס, חד-משמעית.

יוליה מלינובסקי: מצד שני, גם אתם חייבים עכשיו להתגייס לטובת האזרחים.

יוליה מלינובסקי: אנשים קנו טיסות, שילמו כסף.

יוליה מלינובסקי: עכשיו כל אדם רביעי בארץ הוא בלי עבודה, בלי פרנסה.

יוליה מלינובסקי: תחזירו את התשלומים האלה.

יוליה מלינובסקי: זה גם לא הוגן, עד שוועדה תתכנס – אתם כבר עכשיו יכולים לעשות את זה.

יוליה מלינובסקי: אגב, זה מה שהוכרז בתחילת המשבר.

משה אבוטבול: מה עם הנוער שהיה צריך לנסוע לפולין?

עפר שלח: אנחנו שואלים שאלות מאוד נכונות וענייניות אבל אנחנו לא נותנים לאדם לענות.

עפר שלח: אלי דפס, בבקשה.

אלי דפס: אני חוזר ואומר, קודם כול הקנייה של הכרטיסים, 70% מהם בכלל נעשית על ידי סוכנים ולא על ידי אל-על בעצמה.

אלי דפס: חלק מן הכסף נמצא כרגע אצל הסוכנים כי בכל מערכת הסליקה של הכרטיסים בעולם כרגע נעצרה העברת הכספים.

אלי דפס: כפי שאמרתי, תסתכלו בהצעות החוק שקיימות כרגע.

אלי דפס: תקנה שקיימת כרגע מדברת על החזר תשלום תוך 90 ימים, ולחלק מן התשלומים עד ינואר.

אלי דפס: זה מופיע אצלכם, אתם יכולים לראות את זה.

אלי דפס: לגבי כשירות תעופתית, הטייסים - - -

עפר שלח: רק רגע, אני רוצה לברר פרט בתוך זה.

עפר שלח: האם הסיוע הממשלתי שביקשתם, 250 מיליון דולר פלוס 100 מיליון דולר, כולל את זה שאתם בסופו של דבר על פי התקנות האלה תשפו את הנוסעים שלא טסו?

אלי דפס: חד-משמעית זה נכון.

יוליה מלינובסקי: אז זו התשובה.

אלי דפס: אני חוזר על מה שאמרתי קודם:

אלי דפס: אם זה לא יקרה היום, מחר, מוחרתיים, בטווח של ימים בודדים, המענק הזה שיינתן – זה בעצם לא מענק אלא הלוואה עם ריבית – יהיה מאוחר מדי.

אלי דפס: לוח הזמנים פה צפוף מאוד כי המטוסים, כפי שידוע, רוב המטוסים הם לא בבעלות החברה, באף חברה.

אלי דפס: רובם חכורים או דרך בנקים.

אלי דפס: אם הם יעצרו אז הכול עומד, וזה חבל.

אוסאמה סעדי: אז מה, הכסף הזה עכשיו שוכב אצל הסוכנים?

אוסאמה סעדי: אני לא מבין.

אוסאמה סעדי: מה הגורל של הכסף הזה?

יוליה מלינובסקי: אבל הסוכנים מעבירים את הכסף לאל-על.

אוסאמה סעדי: הוא אומר שלא העבירו את הכסף.

יוליה מלינובסקי: לא, זה לא נכון.

אוסאמה סעדי: אני רוצה לדעת איפה הכסף הזה שוכב עכשיו.

קריאה: אבל יש חלק שקנו ישירות מהחברה, לא דרך סוכנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הנושא של הנוסעים באמת כואב להרבה מאוד אנשים, אבל אני חושבת שהדיון כאן צריך להיות על עתיד התעופה הישראלית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בואו נתמקד בזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שהסעיף הזה, האם הם החזירו – אני גם לא בטוחה שהחברות הישראליות לא החזירו את הכסף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני יודעת על בעיות עם יונייטד וחברות אחרות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל בואו נתמקד בסיוע שחברות התעופה צריכות מן הממשלה ובעובדה שמדובר פה בימים.

קריאה: אבל יש פערים תפעוליים.

עפר שלח: חברים, האחד לא פוסל את השני.

יוליה מלינובסקי: זו נקודה קריטית.

עפר שלח: את הנושא הזה הבנו, אולי לא לשביעות רצוננו אבל הבנו אותו.

משה אבוטבול: אפשר לקבל תשובה על פולין?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להגיד לכם שבזמן שאנחנו דנים פה, בוועדת הכספים היה עכשיו איזה ציוץ שניר ברקת מספר על שיחת טלפון שהייתה לו ממנכ"ל אל-על, שאמר שבמשרד האוצר אמרו לו שאל-על תפשוט את הרגל, כלומר שזה מה שהוא שמע.

עפר שלח: זו מקפצה טובה מאוד להעלות פה את נציגי משרד האוצר.

עפר שלח: אגב, גם כאן בוועדה הזאת, למי שזוכר, כשהיה פה מנכ"ל משרד האוצר והתייחסנו לנושא של אל-על, הוא אמר: אל-על היא חברה שנכנסה למשבר הזה עם הרבה מאוד בעיות.

עפר שלח: אמר אלי דפס שהם הציגו תוכנית התייעלות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל לא יעלה על הדעת שמדינת ישראל תהיה בלי עצמאות תעופתית.

עפר שלח: אין לי ויכוח איתך.

משה אבוטבול: אפשר לקבל התייחסות לגבי בני נוער שאמורים לנסוע לפולין?

משה אבוטבול: הם פשוט דומעים ופונים אלינו.

משה אבוטבול: ההורים השקיעו המון כסף כדי שהילד ייסע למצעד בפולין והם לא מקבלים החזרים, לא מתייחסים אליהם.

משה אבוטבול: אנא, מילה אחת או שתיים, אם זה קשור אליכם.

משה אבוטבול: שאלתי על בני הנוער שהיו אמורים לצאת לפולין וההורים עבדו וטרחו כדי להשיג להם כסף לכרטיס, ועכשיו בוטלו אותן נסיעות ואומרים להם: אתם לא תקבלו בחזרה את הכסף.

משה אבוטבול: השאלה אם זה נקשר אליכם באופן כללי.

משה אבוטבול: מה אתה יכול לומר לי?

אלי דפס: באופן ספציפי, הרי נסיעות לפולין בדרך כלל מאורגנות על ידי סוכני התיירות, הם שגובים את הכסף.

אלי דפס: לא תמיד הכסף מגיע לאל-על בכלל.

יוליה מלינובסקי: אבל הם מעבירים כסף אליך, אדוני.

משה אבוטבול: הם טוענים שהחברה לא מחזירה להם.

אלי דפס: תנו לי רק להשלים בבקשה.

אלי דפס: אם הכסף נמצא אצל הסוכנים או נמצא כרגע באל-על, אני מסביר שהמערכת מושבתת, כל הסוכנויות סגורות ואל-על בחל"ת.

אלי דפס: ברגע שנקבל את המימון, נחדש את הפעילות ונחזיר את האנשים יבוצעו החזרים על פי החוק.

יוליה מלינובסקי: אתם בעצם מחזיקים בלקוחות כבני ערובה.

יוליה מלינובסקי: כשהאוצר לא מעביר לכם כסף אתם לא מחזירים כסף לאזרחים.

יוליה מלינובסקי: זה על השולחן עכשיו.

עפר שלח: מצד אחד, זה נכון.

עפר שלח: מצד שני, אם החברה תפשוט רגל אז אף אחד לא יקבל כסף.

עפר שלח: אנחנו מבינים את הסיטואציה, היא ברורה.

עפר שלח: אלי דפס, אם אתה יכול לענות לסיום על סוגיית הכשירות התעופתית באל-על.

אלי דפס: אנחנו הוצאנו לחל"ת חלק ניכר מן הטייסים.

אלי דפס: אחרים מבצעים את כל משימות החילוץ והבאת סחורות, למנשמים, לתרופות ולכל מה שמדינת ישראל מבקשת.

אלי דפס: אנחנו משתדלים להחליף בין הטייסים על מנת שחלק ניכר מן הטייסים יבצע את הפעילות.

אלי דפס: לגבי התשתיות עצמן, המטוסים – יש תהליך בדיקות ושימור מטוסים על פי הוראות רת"א, על פי הוראות יאט"א.

אלי דפס: אנחנו מנהלים את זה בדקדקנות רבה.

ניר דגן: רק מילה מטעם ארקיע.

ניר דגן: גם אנשי רת"א משתתפים בדיון הזה.

ניר דגן: נושא שמירת הכשירות – שלא יטריד אתכם.

ניר דגן: רת"א אמונה על העניין, זה עובד עם החברות, גם שמירת כשירות המטוסים וגם שמירת כשירות הטייסים.

עפר שלח: יואל פלדשו נמצא איתנו.

ניר דגן: כל העולם יחזור לכשירות.

ניר דגן: אנחנו צריכים שהוועדה תטפל בבקשה בדברים שאמרנו קודם – במשרד האוצר, בערבות להלוואות, שהעסק הזה יזוז, ואז נוכל להתחיל לתכנן קדימה.

ניר דגן: כל המטרה היא לתכנן קדימה.

ניר דגן: שהכשירות לא תטריד אתכם.

עפר שלח: חבר'ה, אנחנו עוצרים פה.

עפר שלח: נציגי משרד האוצר הרלוונטיים נמצאים איתנו?

עפר שלח: יש רפרנט רלוונטי ממשרד האוצר לעניין התעופה?

אלי מורגנשטרן: אני מאגף התקציבים.

עפר שלח: מצוין.

עפר שלח: הצטברו מספר שאלות.

עפר שלח: שמעת אותן, אני לא צריך לחזור עליהן.

עפר שלח: אם אתה יכול להתייחס, בעיקר לצורך של חברות התעופה במענה מידי.

עפר שלח: אנחנו שומעים את זה מאל-על, אנחנו שומעים גם מן החברות האחרות – מענה מידי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אפילו הצהרה ברורה.

אלי מורגנשטרן: אנחנו כבר מקיימים משא ומתן עם חברות התעופה במשך חודשיים.

אלי מורגנשטרן: למדנו את כל הבעיות והאתגרים של החברות לעומק.

אלי מורגנשטרן: אחד הפתרונות החשובים ביותר שעשינו הוא התוכנית של אשראי לעסקים גדולים כפי ששר האוצר הכריז במסיבת העיתונאים לפני מספר ימים.

אלי מורגנשטרן: התוכנית הזו כוללת הלוואות לעסקים גדולים, של בין 400 מיליון שקל ל-1.2 מיליארד שקל בשנה.

אלי מורגנשטרן: חברת ישראייר וחברת ארקיע למיטב הבנתנו עומדות בקריטריונים האלה.

אלי מורגנשטרן: יישום של זה ייקח עוד מספר ימים.

אלי מורגנשטרן: עכשיו עוסקים בבנייה של כל הכללים, כולל תיאום עם הבנקים והנחיות מדויקות לביצוע של זה.

אלי מורגנשטרן: זה עניין של ימים ספורים עד שהם יוכלו לגשת ולבקש אשראי שיעזור להם להתמודד עם המצוקה הנוכחית, עם הבעיה התזרימית.

עפר שלח: ולגבי אל-על?

אלי מורגנשטרן: לגבי הסיפור של אל-על אנחנו ביקשנו מהם, כפי שביקשנו כאמור מכל החברות האחרות, גם חברות התעופה, מכל החברות הישראליות שנתמכות בקרנות של המדינה, לגרום לכך שהסיוע של המדינה יהיה סיוע של אשראי ולא סיוע של מענק.

אלי מורגנשטרן: כלומר, כשנותנים הלוואה שהיא 100% על חשבון המדינה יש חשש גדול מאוד שבסוף זה יהפוך למענק ולא לאשראי ולכן אנחנו מבקשים שהתוכנית שאל-על תביא לנו תהיה תוכנית עסקית שמגובה בערבות של הבנק מעבר לערבות של המדינה.

אלי מורגנשטרן: בינתיים עוד לא קיבלנו תוכנית כזו.

אלי מורגנשטרן: ברגע שנקבל תוכנית כזו אנחנו נצרף אותם.

יוליה מלינובסקי: ולמה אשראי ולא מענק?

יוליה מלינובסקי: למה?

יוליה מלינובסקי: מה הגישה הזאת?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה מדינות אחרות יכולות לקום לטובת חברות תעופה ואילו ישראל לא?

קריאה: מה זאת אומרת?

קריאה: זו חברה פרטית, יש בה בעלי מניות שמרוויחים כסף.

קריאה: מה הוא הדבר הזה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נו, באמת, אתה חי בעידן נורמלי?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': באמת, בטח שזה קשור.

עפר שלח: בין הצורך של חברות להיות יעילות, ובטח חברות שנתמכות על ידי המדינה, שעל זה אף אחד אינו חולק, לבין זה שהחברות האלה, הענף הזה ספציפית נמצא בנקודת אפס, במקום הכי חלש שהוא יכול להיות בו, ונשאלת השאלה אם זה בדיוק הזמן לעשות את זה, יש מתח מסוים.

עפר שלח: אם אתה יכול לענות על זה, אם מבחינת

עפר שלח: כם זה הזמן הנכון להביא את אל-על ולדרוש ממנה איזו תוכנית התייעלות או איזו ערבות בנקאית כאשר החברה כתוצאה מכוח חיצוני, לא אי-יעילויות שמן הסתם קיימות בה, נמצאת בסיטואציה שבה היא נמצאת?

אלי מורגנשטרן: אם הבקשה של אל-על היא למענק ממשלתי של כ-2 מיליארד שקל בזמן שבו המשק כולו במצוקה כלכלית ומאות אלפי אנשים נמצאים באבטלה, אם זו הבקשה – זה סיפור אחד.

אלי מורגנשטרן: להבנתנו הבקשה של אל-על היא לא למענק, היא בקשה להלוואה.

אלי מורגנשטרן: בשביל לוודא שזו אכן הלוואה אנחנו צריכים לוודא שיש בטוחות שהחברה יודעת להחזיר את הכסף.

אלי מורגנשטרן: חברה צריכה להחזיר את הכסף אם יש לה הכנסות, אם יש לה תוכנית עסקית שמאפשרת להחזיר את הכסף.

עפר שלח: יש לי שאלה.

עפר שלח: אמרת קודם: עסקים שבין 400 מיליון ל-1.2 מיליארד, ששם ישראייר וארקיע נמצאות.

עפר שלח: לעסקים שהם מעל 1.2 מיליארד יש לכם תוכנית כלשהי?

אלי מורגנשטרן: אני לא מכיר תוכנית מן הסוג הזה כי לא התעסקתי בפתרונות לעסקים.

אלי מורגנשטרן: מאחר וישראייר וארקיע נמצאות בתחום אחריותי אז אני יודע שהן נכללות בפנים.

אלי מורגנשטרן: אם תרצה, אעשה בדיקה מהירה ואחזור עם תשובה.

עפר שלח: אתה יודע להגיד כמה ערבות, איזה אחוז ערבות אתם מבקשים?

אלי מורגנשטרן: מדובר על 8% מסך המחזור.

עפר שלח: אמרת שאתם תהיו מוכנים לערוב להלוואה שאל-על תיקח, ובתנאי שלא תהיו הערבים היחידים, אם הבנתי אותך נכון, אלא תהיה גם איזו השתתפות של הבנקים או איזו חשיפה.

עפר שלח: על איזו חשיפה אתם מדברים?

עפר שלח: איזה אחוז חשיפה מסך כל מה שהם מבקשים?

אלי מורגנשטרן: דובר על 75% ערבות מדינה ו-25% ערבות של הבנקים.

אלי דפס: אני רק רוצה להדגיש ולומר שאותם חודשיים שהוא מדבר עליהם, זה רק מעיד על הרשלנות של הדיונים והגמגום שהמדינה מתנהלת בו.

אלי דפס: אנחנו הגשנו תוכנית והם ביקשו לתקן אותה.

אלי דפס: אנחנו תיקנו אותה עד השקל האחרון שהם ביקשו.

אלי דפס: מאז שתיקנו אותה עד השקל האחרון שהם ביקשו, כ-200 מיליון דולר התייעלות, הדבר נמצא בדיונים מזה שבועיים.

אלי דפס: הבקשה של אל-על היא להסתכל קדימה.

אלי דפס: יש לנו תוכנית עסקית שאושרה על ידי רואי חשבון, שמביאה את החברה לאחר המשבר הזה, שכפי שאתה אמרת אדוני היושב-ראש הוא חיצוני לאל-על, אנחנו מניחים שתוך שנה–שנתיים נגיע לרווחיות, תלוי בהיקף ה-Recovery, ואז נוכל להחזיר למדינה את חובותינו.

אלי דפס: אין לנו שום כוונה לקבל את זה כמענק, יש לנו התחייבויות.

אלי דפס: אל-על בכל שנותיה מעולם לא קרה שלא החזירה כסף לבנקים, למחכירים, ללווים ואין לנו כוונה גם בשנה–שנתיים הקרובות לעשות את זה.

אלי דפס: לכן מה שמר מורגנשטרן אומר קצת תלוש ולא מדויק ומביע לפי דעתי את הגמגום שהמדינה נמצאת בו כרגע בקבלת ההחלטה שכל העולם כבר קיבל אותה.

אלי דפס: להקים חברה מחדש, לפרק את אל-על, להקים משהו אחר בטווחים סבירים ובעלות סבירה – לא אפשרי.

אלי דפס: לכן ההשקעה הנוכחית והמידית, ברמה של יום–יומיים, היא חיונית לנו.

יואב סגלוביץ': שאלה קצרה למשרד האוצר.

יואב סגלוביץ': אני מדבר על מתווה ההלוואות של בין 400 מיליון ל-1.2 מיליארד, ואומרים שזה יהיה בימים הקרובים.

יואב סגלוביץ': אני רוצה לסמן על לוח השנה: אנחנו נמצאים ביום שני, ערב פסח הוא ביום רביעי.

יואב סגלוביץ': זה פרומו גם לדיון הבא עם המלונאים.

יואב סגלוביץ': התוכנית הזאת, שקשורה גם בהסכמים עם הבנקים, אנחנו שומעים עליה כבר כשבוע וזה עוד לא נסגר, לא ניתן לקחת הלוואות.

יואב סגלוביץ': זה נכון לחברות התעופה, זה נכון למלונאים.

יואב סגלוביץ': האם אתה יכול להגיד תאריך שבו הדבר הזה ייגמר?

יואב סגלוביץ': לפני יום רביעי הקרוב.

עפר שלח: לפני התשובה, אלי מורגנשטרן, עוד דבר.

עפר שלח: העבירה לי היועצת המשפטית מסמך, יש פה את הסיוע של מדינות אחרות לחברות התעופה שלהן, זה סיוע בסדר גודל גדול.

עפר שלח: שוב, מתוך הכרה – ובגלל זה אנחנו מכנסים את הדיון הזה – שזה ענף שסוג הפגיעה בו גם התחיל מוקדם וגם הוא די טוטלי בשלב הזה, למרות שיכול להיות שהוא ייצא וימשיך חזרה.

עפר שלח: אגב, כשהוא ימשיך חזרה מן הסתם תהיה הסתערות גם של חברות לואו-קוסט כי השמיים הפתוחים לא ייגמרו, ולא צריכים להיגמר, שייכנסו אל השוק.

עפר שלח: אל מול כל זה – תשובות לשאלות שנשאלו.

מידן בר: יש לי תשובה לומר לכם מטעם איגוד הטייסים.

מידן בר: אני לא אתייחס לכשירות כי הכשירות באמת הולכת להיות בעיה לדעתי הרבה יותר גדולה ממה שאנחנו חושבים, כי זו בעיה עולמית ולנו בישראל אין עצמאות.

עפר שלח: מידן בר, ברשותך, אנחנו עכשיו בשלב של קבלת תשובות ממשרד האוצר.

עפר שלח: אם יש לך כסף לתת לאל-על אנחנו נשמח שאתה תפתור את הבעיה אבל נדמה לי שלמשרד האוצר יש קצת יותר.

אלי מורגנשטרן: בהקשר לשאלה מתי האשראי של החברות של בין 400 מיליון ל-1.2 מיליארד ייצא לפועל – זה עניין ממש של ימים ספורים.

אלי מורגנשטרן: אני לא יודע להגיד את התאריך המדויק.

אלי מורגנשטרן: אלה דברים שבימים כתיקונם היו יכולים לקחת חודשים.

אלי מורגנשטרן: עכשיו כולנו עובדים על סטרואידים, אנחנו עושים כל מאמץ בשביל להשלים את ההליכים, אבל שהם יהיו הגונים וטובים וראויים, עם כל ההסתייגויות או הטיפול הראוי והנדרש.

אלי מורגנשטרן: זה ממש עניין של ימים ספורים.

אלי מורגנשטרן: לגבי השאלות בהקשר לאל-על, רק אחזור ואומר שככל שתהיה ערבות בנקאית בהתאם לתנאים שנתנו לכל החברות האחרות גם אל-על תיכנס אל תוך העסק.

עפר שלח: אני חושב שאני אסכם את דעת הוועדה אם אגיד שמה שצריך לעשות הוא פשוט להחיש תהליכים, וזה עלה גם מן הדברים של אלי דפס.

עפר שלח: אני לא חושב שלוועדה או לי יש עמדה לגבי אחוז החשיפה או אחוז הערבות הבנקאית.

עפר שלח: זה משא ומתן ביניכם לבין חברה שיש לה אספקטים לאומיים אבל היא חברה פרטית, אנחנו לא צריכים להתערב בזה.

עפר שלח: אבל אנחנו מבקשים שהדברים יתחילו לזוז מהר.

עפר שלח: אני מבקש לסיום הקטע הזה של התעופה להעלות עוד שני אנשים בזה אחר זה: מנכ"ל רשות שדות התעופה, יעקב גנות, ויואל פלדשו, מנהל רשות התעופה האזרחית, שלמיטב זיכרוני גם היה מנכ"ל אל-על קודם.

עפר שלח: יעקב גנות, בבקשה.

יעקב גנות: כמו כולם גם אנחנו נפגענו אנושות.

יעקב גנות: כל ההכנסות שלנו התייבשו: מאה אחוז מן ההכנסות שלנו, הכנסות מסחריות, 70% מן האגרות.

יעקב גנות: כרגע ההכנסות שלנו שואפות לאפס.

יעקב גנות: אני מדגיש את המילה אפס.

יעקב גנות: אנחנו חברה או גוף שעד לפני שלושה חודשים הכנו תוכניות פיתוח של מיליארדים.

יעקב גנות: נכון להיום לאחר שפיטרנו אלפי עובדים ומכינים סבב נוסף של פיטורים והוצאות לחופשה ללא תשלום וצמצום עובדים קבועים, לאור המצב שאנחנו רואים אותו בשוק, הכנסות אפס, אנחנו נמצאים בדרישות שאנחנו לא מערערים עליהן ואנחנו אפילו מסכימים.

יעקב גנות: אנחנו חייבים לשמור את כל תשתיות התעופה ומעברי הגבול במצב של מתן שירות מידי, כפי שאנחנו עושים עכשיו לגבי טיסות מטענים, ששם יש גידול מרשים, להחזיק את המתקנים מוכנים, תשתיות במצב מבצעי מסביב לשעון, מעברים שנותנים חמצן, הרבה מאוד מיליוני אנשים שנהנים כי הסחורות מכיוון ירדן לכיווננו ממשיכות לזרום.

יעקב גנות: מאידך ההוצאות שלנו קטנו אבל לא באותו יחס שאנחנו מסוגלים להחזיק.

עפר שלח: מכיוון שאלה נתונים שמתפרסמים מעת לעת, כמה דיווידנד רש"ת העבירה בשנים האחרונות למדינת ישראל?

עפר שלח: סדר גודל.

יעקב גנות: אענה.

יעקב גנות: אנחנו העברנו לפני שלוש שנים כ-2.5 מיליארד שקל.

יעקב גנות: לפני שנה – 1.2 מיליארד שקל.

יעקב גנות: אבל לא התלוננו.

יעקב גנות: כשהיה, משרד האוצר הסביר את המצב.

יעקב גנות: עכשיו אני בא לפה בשם אותם אלפי אנשים.

יעקב גנות: אנחנו צריכים להתכונן ליום של מחר.

יעקב גנות: אין בינינו ויכוח, אני מדגיש, שאנחנו חייבים לשמור על תשתיות התעופה למדינת ישראל.

יעקב גנות: אנחנו כמדינת אי לא יכולים להרשות לעצמנו אחרת.

יעקב גנות: אין מאיפה לבוא.

יעקב גנות: כמנכ"ל משרד התחבורה לשעבר אני זוכר מקרים שהיינו צריכים להביא נוסעים מקפריסין וחיפשנו את אניית הנוסעים שאולי תישא אותם, לקשר בין קפריסין לבין חיפה.

יעקב גנות: אנחנו חייבים לשמור על הכשירות המבצעית שלנו, אנחנו צריכים לשמור על התשתיות שלנו.

יעקב גנות: אנחנו מושפעים מאוד ממה שיקרה באירופה, ממה שיקרה בארצות הברית, אבל אנחנו מסוגלים לתת את המענה בצמצום דרמטי עד כחודשיים לפני סוף השנה.

יעקב גנות: אנחנו מכינים תוכניות.

יעקב גנות: אנחנו נצטרך לשבת, ואני משוכנע שמשרד האוצר יבין את מה שאנחנו עושים, אנחנו צריכים להתכונן לשנה הבאה ולפתיחה הדרגתית.

יעקב גנות: סיימנו את השנה הקודמת עם 24 מיליון נוסעים.

יעקב גנות: הלוואי ונגיע ל-7–8 מיליון השנה.

יעקב גנות: נכון להיום יש טיסות בודדות.

יעקב גנות: אל תשכחו, רבותי, שאנחנו מחזיקים את כל התעופה הפנים-ארצית אבל האגרות אפס ואילו העלויות כמעט 400 מיליון שקל.

יעקב גנות: עד כאן, ותודה שלמרות שלא הוזמנתי ביחד עם כל הפורום המכובד נתתם לי לדבר, אבל אני לא רוצה לבקש.

עפר שלח: לא הוזמנת והנה אתה פה.

עפר שלח: הוזמנת.

יעקב גנות: הוזמנתי.

יעקב גנות: אני מודה ליושב-ראש הוועדה.

עפר שלח: יעקב גנות, תודה.

עפר שלח: אני מבקש מיואל פלדשו, מנהל רת"א – רשות התעופה האזרחית, לדבר על החלק שלכם.

עפר שלח: אתם נוגעים כמובן גם בסוגיית הכשירות וגם בדברים אחרים.

עפר שלח: אם אתה יכול להרחיב לנו על זה.

יואל פלדשו: אני רוצה לומר לך שזאת שעתה הקשה ושעתה היפה של התעופה הישראלית.

יואל פלדשו: כולה הייתה ראשונה להיפגע וכולה הראשונה להירתם, אם בחילוץ, אם במטען, אם בשינועים, ובכלל זה נתב"ג שפעל יפה מאוד.

יואל פלדשו: הנקודות שאני רוצה להדגיש ולחזור ולומר: צריך לתת מענה, סיוע תזרימי לחברות, ואתמול, לא היום.

יואל פלדשו: אנחנו מטפלים בזה המון זמן.

יואל פלדשו: גם חוק טיבי עבר גם את טיבי, עבר את כל הרשויות.

יואל פלדשו: פשוט צריך לקדם אותו.

יואל פלדשו: אלה שני הדברים שצריך לעשות.

יואל פלדשו: לגבי הכשירויות – אנחנו ערים לזה כבר מלפני חודשיים וחצי.

יואל פלדשו: אני לא צופה שתהיה בעיה.

יואל פלדשו: ההתאוששות לא תהיה מהירה, היא תהיה אטית.

יואל פלדשו: יש לנו כלים גם לתת היתרים ויש לנו כלים תחליפיים.

יואל פלדשו: צוואר הבקבוק יהיה סימולטורים בכל מקום בעולם.

יואל פלדשו: ישבנו עם כל החברות – החברות יכולות להתארגן ולעשות את זה מוקדם יותר.

יואל פלדשו: הדברים מתנהלים בסדר.

יואל פלדשו: שני הדברים היחידים שצריך לעשות זה לקדם אתמול את נושא הסיוע לחברות התעופה ולקדם את חוק טיבי, שזה הכי טוב שהצלחנו להשיג.

יואל פלדשו: יש מקומות בעולם שעשו הרבה יותר טוב מזה.

יואל פלדשו: זה מה שהצלחנו לעשות.

אוסאמה סעדי: מה זאת אומרת "לקדם את חוק טיבי"?

אוסאמה סעדי: לא הבנתי.

אוסאמה סעדי: אתה רוצה לבטל את חוק טיבי.

יוליה מלינובסקי: הם רוצים החזר כספי לאזרחים עם החוק שצריך לעבור פה בכנסת.

יוליה מלינובסקי: יש תקנות שעת חירום, אפשר להחזיר.

יוליה מלינובסקי: הם הבטיחו את זה מתחילת המשבר.

יוליה מלינובסקי: אתה יודע מתי זה יהיה?

אוסאמה סעדי: נראה לי שאתם מנצלים את המצב על מנת לבטל את החוק הזה, שהתנגדתם לו ושהוא טוב לאזרחים ומיטיב עם האזרחים.

אוסאמה סעדי: אני אומר לכם: אסור לכם לנצל את התקופה הזאת.

אוסאמה סעדי: אם יש שעת חירום ותקנות וממילא הטיסות בוטלו אז אני לא מבין למה ההתעקשות בעניין הזה.

יוליה מלינובסקי: אתה יודע מה, אני אתנגד בוועדת הכספים לסיוע לחברות התעופה כל עוד לא אראה שאתם החזרתם כסף לאזרחים, כי זה כסף קטן.

יואל פלדשו: אני אפילו לא יודע על מה מדובר.

יואל פלדשו: ישבו עם חבר הכנסת טיבי, ישבו עם ועדת הצרכנות, הגיעו להסכמות, הכול.

יואל פלדשו: תלמדו ותראו מה קרה שם.

יואל פלדשו: זה מוכן ואפשר להגיש.

יואל פלדשו: זה מה שאפשר לעשות.

יואל פלדשו: אמר היושב-ראש של הוועדה: בהחלט, אם לא תהיה חברת תעופה גם את הכסף שצריכים לראות לא תראו, אז לא להשתלח.

יואל פלדשו: אף אחד לא מנסה לנצל את המצב, בדיוק כפי שאתם לא מנסים לנצל את המצב.

יואל פלדשו: אנחנו רוצים שחברות התעופה תעבודנה, כי אם הן תעבודנה יהיה כסף.

יוליה מלינובסקי: מצוין, אבל למה לא להחזיר כסף לאזרחים שקנו כרטיסים?

רונן קרסו: אני רוצה להתייחס לזה לרגע.

רונן קרסו: אני סגן יושב-ראש התאחדות סוכני הנסיעות.

רונן קרסו: הנושא שיוליה מלינובסקי מעלה בהחלט חשוב וממתין לצרכן.

רונן קרסו: בואו נבין איפה אנחנו עומדים.

רונן קרסו: סוכני הנסיעות לצורך העניין מקבלים 1,000 דולר ומשאירים אצלם בכיס כ-5%, 50 דולר.

רונן קרסו: השאר נמצא בדרך כלל בחברות התעופה.

רונן קרסו: אני מדבר כרגע על חברות זרות כי הנושא לא עלה.

רונן קרסו: כמובן שלא רק שאיש לא רוצה לעשות מן המצב הזה משהו אלא להיפך, רוצים רק לסייע.

רונן קרסו: כל מדינה מתנהלת אחרת.

רונן קרסו: באירופה מרבית המדינות באיחוד החליטו שרק יהיה ואוצ'ר, על מנת לשמר דווקא את חברות התעופה.

רונן קרסו: בואו נבין, הסוכן שקיבל 100 שקל, אם הוא צריך להחזיר 100 שקל ויש אצלו 5 שקלים – לא יהיה אף סוכן, לא יהיה למי להחזיר כלום, נתחיל בזה.

רונן קרסו: שוב, אני מדבר כרגע על החברות הזרות שמחזיקות 70%.

יוליה מלינובסקי: אני מדברת איתך על החברות הישראליות כי זה נכס לאומי.

יוליה מלינובסקי: מבקשים סיוע, ובצדק צריך לסייע.

יוליה מלינובסקי: עזוב את החברות הזרות.

יוליה מלינובסקי: אני מדברת על אל-על, על החברות שלנו כחול-לבן.

רונן קרסו: אני דווקא מדבר כרגע גם על חברות זרות כי אמרה גם מיקי חיימוביץ לפני זה שאם אנחנו מדברים על שוק של 100% אז 70% זה חברות זרות, זאת אומרת שבעה מתוך עשרה לקוחות שמתלוננים.

רונן קרסו: לא אכפת ללקוח איפה הוא הזמין.

רונן קרסו: חברות ישראליות נמצאות במצב שערורייתי.

רונן קרסו: אלמלא עפר שלח והוועדה, האמינו לי, גם מה שקורה עכשיו לא היה קורה.

רונן קרסו: פשוט לא להאמין איך בארצות הברית תוך יומיים הזרימו 5 מיליארד דולר, ופה ממשיכים לקשקש עם אגף התקציבים, שבודק להם ועושה להם עניינים על הפסיק ועל הנקודה.

רונן קרסו: חבר'ה, אנחנו במציאות אחרת, לא מבינים את זה.

רונן קרסו: באמת אלמלא מה שעפר שלח עושה עם הוועדה שלו לא היינו גם במצב הזה.

רונן קרסו: אני אומר לכם, אני מדבר עם אנשי משרד האוצר, הם חיים בסרט לגמרי אחר.

רונן קרסו: זה פשוט יעלה פי כמה וכמה עם הרבה יותר קורבנות.

אוסאמה סעדי: יואל פלדשו, אמרת שישבתם עם חבר הכנסת טיבי.

אוסאמה סעדי: עכשיו בדקתי איתו.

אוסאמה סעדי: אף אחד לא דיבר איתו, אף אחד לא ישב איתו והוא בכלל לא יודע על כל העניין הזה.

אוסאמה סעדי: כנראה מקדמים דברים מאחורי גבו.

יואל פלדשו: לפני שאתה מדבר תלמד.

יואל פלדשו: אתה תראה על מה מדובר.

עפר שלח: רונן קרסו, תסיים בבקשה.

רונן קרסו: הנושא השני, חשוב שתבינו שהסוכנים שמשווקים בערך 70% מכל העסק משאירים אצלם פסיק, כלום, ואז הם נצמדים אל מה שעושים בעולם.

רונן קרסו: בארצות הברית קראתי – זה עדיין לא בוצע – שכנראה הולכים להחזיר את הכסף לכולם, ואילו באירופה בדיוק להיפך, הולכים לתת ואוצ'רים.

רונן קרסו: לגבי החברות הישראליות, ושוב, כאן אני נכנס למשהו שהוא באמת לא בתחום אחריותי, אם לעזאזל יחליטו כבר לסיים את הסאגה הזאת ולתת את הסיוע הנדרש לישראייר, ארקיע ואל-על הסיפור הזה יהיה מאחורינו.

רונן קרסו: פה לא צריכים לשבת ארבע שעות בזום ועוד שבועיים בדברים אחרים.

רונן קרסו: את זה אני אומר ליוליה מלינובסקי.

רונן קרסו: דבר אחרון וחשוב, יש בעיה גם עם כרטיסי האשראי.

רונן קרסו: פונים לקוחות, בצדק מבחינתם, לכרטיסי האשראי וגם מבטלים צ'קים.

רונן קרסו: אנחנו הולכים ומסתבכים.

רונן קרסו: זאת אומרת, כל יום שחברות התעופה לא מקבלות את מה שהן צריכות לא יעזור.

רונן קרסו: לגבי החלטות ממשלה – וכאן אני חושב שוועדת הכנסת יכולה מאוד לסייע – צריכים לגבש מדיניות על אותם 70%, מה הממשלה עושה.

רונן קרסו: אם נצמדים למה שאותן חברות עושות, אם הם דורשים מן החברות לעשות דברים אחרים – אנחנו חייבים להיצמד לאיזו הנחיית ממשלה כי אנחנו בסך הכול השליח בעניין הזה.

רונן קרסו: זהו, תודה חבר'ה על ההקשבה.

עפר שלח: תודה גם לך.

עפר שלח: אפשר לסכם את הנושא הזה בבירור במה שעולה מן הדברים של כל הדוברים, בצורך להחליט.

עפר שלח: הענף הזה נמצא באמת במצב של אפס.

עפר שלח: זה ענף שבאופן רגיל מכניס, כולל מכניס למדינה מיליארדים רבים.

עפר שלח: לא במקרה שאלתי את גנות על הדיווידנד שהמדינה קיבלה מרש"ת (רשות שדות התעופה) בשנים האחרונות, שעליו גם יש תלונות, על המדיניות של רש"ת ועל מה שהיא גובה, אבל בואו נגיע בחזרה למצב הזה.

עפר שלח: כך או כך, החלטות והצהרות, כפי ששמענו, צריכות להתקבל.

עפר שלח: אני רוצה לעבור לנושא המשלים של זה והוא נושא התיירות, שנפגע בדיוק באותה צורה ובאותה עוצמה, ולנהוג באותה שיטה.

עפר שלח: אנחנו נתחיל עם אמיר חייק, נשיא התאחדות המלונות.

אמיר חייק: שלום לכולם.

אמיר חייק: אדוני יושב-ראש הוועדה, חברי הכנסת הנכבדים, תודה רבה על ההזדמנות להציג את המצב של המלונות בישראל.

אמיר חייק: אנחנו, כידוע לכולם – אני לא מחדש יותר מדי – נמצאים במצב שבו יש 381 מלונות סגורים ויש 17 מלונות קורונה.

אמיר חייק: 90% מן העובדים שלנו נמצאים בבית, 30,000 מהם בחל"ת ו-7,000 מהם פוטרו.

אמיר חייק: אנחנו נמצאים בתקופה די הזויה לענף.

אמיר חייק: הענף היה הראשון שנפגע כתוצאה מכך שסגרו את התיירות מחו"ל ומאוחר יותר סגרו את התיירות מישראל.

אמיר חייק: אנחנו עדיין מחכים לראות אם יקרה משהו אופטימי לענף הזה, אבל לצערנו הדבר היחיד שאנחנו מקבלים הוא ישיבות על גבי ישיבות על גבי ישיבות.

אמיר חייק: חשוב לי לציין שהענף מדמם בחודש בהיקפים של בין 150–200 מיליון שקלים כי מלון סגור זה לא אופניים שקושרים לעץ.

יוליה מלינובסקי: כמה אמרת שעולה מלון סגור?

אמיר חייק: מלון סגור צריך תחזוקה וצריך שמירה וצריך גם גינון וביטוח וכולי.

אמיר חייק: אנחנו מתחננים לסיוע כדי לצוף מעל המים, כדי שיהיה פה משהו יום אחרי.

אמיר חייק: אנחנו מנסים להוביל מהלך של מתווה צוק איתן.

אמיר חייק: הממשלה יודעת לפעול במתווה צוק איתן, רק יש היום איזו פרדיגמה שאומרת: בואו נחכה, בואו נחכה.

עפר שלח: מתווה צוק איתן – תתקן אותי אם אני טועה – הוא: תוכיח נזק ותקבל פיצוי, במילים הכי פשוטות.

אמיר חייק: כן, אבל אני יכול להוכיח נזק כי כמעט כל המחזור שלנו נמחק, קל מאוד להוכיח נזק.

עפר שלח: מאה אחוז.

אמיר חייק: הממשלה יודעת בדיוק מה יש לי ומה אין לי, שלטונות מע"מ יודעים על מה אני מדווח, מס הכנסה יודע על מה אני מדווח.

אמיר חייק: אפשר להוכיח נזק תוך שניות.

אמיר חייק: לחילופין ביקשנו העברה תקציבית אל משרד התיירות כדי שמשרד התיירות יוכל לתמוך במלונות ולקחת אותם קדימה.

אמיר חייק: מלונות ישראל חייבים תוכנית ייעודית.

אמיר חייק: דיברנו על חל"ת גמיש – קיבלנו תשובה שלילית, כדי שאולי ביום שאחרי נוכל להפעיל חלק מן העובדים.

אמיר חייק: דיברנו על ניסיון לרישיון עסק כהארחה – עדיין לא התייחסו לזה.

אמיר חייק: הארכת הפטור מארנונה – שלושה חודשים לא יספיקו למלונות, צריך להאריך את הפטור מארנונה לפחות לשנה למלונות.

אמיר חייק: סליחה שאני אומר את זה אבל אנחנו מתעסקים בתעשייה שלמה של ישיבות ומסיבות עיתונאים, וכלכלה כידוע לכולנו בנויה על ציפיות.

אמיר חייק: עד היום שופכים מים על כל קרן אור שאנחנו אולי יכולים לראות ברקע.

אמיר חייק: יש היום בעיה גדולה מאוד לקבל החלטות, ואומץ לקבל החלטות.

אמיר חייק: וכאן נכנסת הוועדה, בדיוק זה מקומה של הוועדה, לדחוף את אנשי משרד האוצר לקבל החלטות אמיצות, לקבל החלטות מחוץ לקופסה, מחוץ לפרדיגמה.

אמיר חייק: כשאני מדבר על המלונות אני לא יכול לדבר עליהם בהתנתקות מן העובדים שלנו, שכואב לנו הלב כי לבנות את מערך העובדים בענף המלונות זו בנייה מאוד מאוד קשה וארוכה וסיזיפית.

אמיר חייק: אם אנחנו נאבד חלק מן העובדים האלה יהיה לנו קשה מאוד לעמוד שוב על הרגליים.

אמיר חייק: אני מדבר על ספקים שלנו, ויש המון ספקים שנפגעים מן הפגיעה במלונות – אם אלו מפעלי מזון ואם אלו מפעלי קוסמטיקה ואם אלו חברות שמירה ואם אלו חברות גינון ואם אלו ספקים מכאן ועד אילת.

אמיר חייק: ואם הזכרתי את אילת – תראו מה קורה לעיר שמבוססת על תיירות ועל מלונות, תראו מה קורה לה.

אמיר חייק: כשאני מדבר על המלונות אנחנו מדברים כמקשה אחת גם על הסוכנים ומשרדי הנסיעות, אנחנו מדברים על חברות התעופה שחשוב לנו מאוד שגם הן יעמדו על הרגליים, על חברות השכרת הרכב, על האטרקציות וכולי.

אוסאמה סעדי: חברות האוטובוסים.

אמיר חייק: אנחנו חיים פה בסרט אימה.

אמיר חייק: אני מכיר את הכלכלה הישראלית מהרבה מאוד היבטים שלה.

אמיר חייק: מעולם לא נתקלתי בענף שהאנשים שלו כל כך אופטימיים כאשר המצב שלהם כל כך רע, אבל אנחנו חייבים תזוזה.

אמיר חייק: כל יום שעובר משקיע אותנו עוד יותר באדמה וגורם לנו להיות בתוך ביצה טובענית.

אמיר חייק: חייבים לקבל החלטות, וחייבים לקבל החלטות מהר.

אמיר חייק: אני לא רואה את זה קורה, לצערי.

אמיר חייק: אנחנו במשא ומתן עם משרד האוצר.

אמיר חייק: אנשי האוצר הם אנשים מאוד מאוד נחמדים, מאוד מאוד פתוחים לשיחות, אבל לא יותר מזה, מכיוון שהם חונכו לא לתת.

אמיר חייק: אנחנו צריכים לשנות את התפיסה ולתת ולשחרר לענפי המשק השונים ולשחרר למלונות, מכיוון שבלי לתת כסף למלונות היום לא יהיה את מי להפעיל אחר כך.

אוסאמה סעדי: אתה מדבר על משא ומתן עם משרד האוצר ואנחנו שמענו על התוכנית הכלכלית של הממשלה ושל משרד האוצר, והיום מביאים לאישור הכנסת את התוכנית הכלכלית של 90 מיליארד שקל.

אוסאמה סעדי: האם יש עד היום תוכנית סיוע מיוחדת לענף המלונות, לענף התיירות?

אוסאמה סעדי: חוץ ממה ששמענו ממך, פטור של שלושה חודשים מתשלום ארנונה, לא שמעתי כלום עד עכשיו.

עפר שלח: זה לא מיוחד להם, זה לכל העסקים.

אוסאמה סעדי: בדיוק.

אוסאמה סעדי: עד עכשיו יש לכם משהו ביד?

אמיר חייק: אענה על זה במילה אחת: לא.

אמיר חייק: אני חייב להרחיב כאן על תוכנית האוצר, כי תוכנית האוצר היא די אחיזת עיניים מבחינתנו.

אמיר חייק: אין שם לא 90 מיליארד ולא 80 מיליארד ולא 70 מיליארד, ואולי גם אין שם 40 ו-30 מיליארד.

אוסאמה סעדי: אז על מה אנחנו מצביעים היום?

אמיר חייק: למשל סופרים קרנות הלוואה- - -, וזה לא נכון, מתקצבים את הדיפולט, מתקצבים את ההחזר שהממשלה תצטרך לתת ואת ההנחה שלה, לא את כל הקרנות.

אמיר חייק: לכן התשובה היא: לא, אין תוכנית למלונאות, אין תוכנית מסודרת ואנחנו עדיין תלויים בין ים ליבשה באוויר.

עפר שלח: תודה רבה בשלב הזה.

עפר שלח: אני מבקש עכשיו בזה אחר זו: גברת אביה מזרחי מגן, מנכ"לית רשת פתאל ודוד פלד מוועדת תיירות גולן, שיציג לנו את האספקט של תיירות הפנים.

עפר שלח: בבקשה.

עפר שלח: אביה מזרחי מגן, אנחנו מבקשים אותך כמובן בהקשר של מי שמנהלת רשת גדולה מאוד של מלונות.

עפר שלח: אני מבקש ככל האפשר לא לחזור על הדברים שאמיר חייק אמר אלא להוסיף עליהם.

עפר שלח: בבקשה.

אביה מזרחי מגן: נאמר כמעט הכול.

אביה מזרחי מגן: אני רק רוצה לדבר בשם הרשת, 40 בתי המלון בישראל, מתוכם שניים בסך הכול נותרו פתוחים והם בתפוסות נמוכות מאוד, זה עבור אנשי עסקים ומפעלים חיוניים שעדיין מגיעים לפרויקטים שמצריכים מקום ללון בו.

אביה מזרחי מגן: גם אצלנו כ-5,500 עובדים יצאו לחל"ת.

אביה מזרחי מגן: בתי המלון בישראל הם הנפגעים המשמעותיים ביותר, כפי שציין אמיר חייק, וגם תקופת ההתאוששות, ה-Recovery שלנו, תהיה מאוד ארוכה.

אביה מזרחי מגן: לכן הדברים צריכים לזוז מהר יותר.

אביה מזרחי מגן: בגדול, כפי שאמר אמיר חייק, אנחנו עדיין ממתינים לשמוע ולראות את הטיוטה שלא ירדה עדיין לרשויות המקומיות, לגבי הפטור שאנחנו אמורים לקבל מארנונה.

אביה מזרחי מגן: כנ"ל לגבי חברת החשמל, שזה הוצאה כבדה מאוד, שהדבר היחיד שכרגע קיבלנו מהם, כל מה שהמדינה יכולה לתת כרגע זה חודש דחייה בתשלום.

אביה מזרחי מגן: בעבור מלונות שסגורים הרבה יותר מחודש זה כמעט כמו כוסות רוח למת.

אביה מזרחי מגן: דבר נוסף שחשוב לציין שקורה במדינות אחרות – זו רשת שמפעילה יותר מ-160 בתי מלון באירופה – זה הנושא של החל"ת הגמיש, שהוא סופר הכרחי וקריטי גם ליום שאחרי, וגם הנושא של - - - שירות, שזה מהווה חלק ניכר מאוד מן ההוצאות הקבועות.

עפר שלח: אביה, את יכולה להבהיר לנו למה אתם מתכוונים בחל"ת גמיש?

אביה מזרחי מגן: כן.

אביה מזרחי מגן: הצורך בחל"ת גמיש – מדובר בעצם באפשרות של העסקה חלקית, כיוון שעובד שיחזור לעבודה מאבד את זכותו אחורנית.

אביה מזרחי מגן: לדוגמה אם היום נחזיר את העובד שיצא ב-15 במרץ לחופשה, הוא לא יוכל לקבל את דמי האבטלה שלו.

אביה מזרחי מגן: מישהו צריך לשאת בעלות.

אביה מזרחי מגן: ההנחה היא או שנחזור הדרגתית לשגרה או עובדים שנצטרך אותם – כי יש עובדים אחרים שנמצאים כמו אנשי ביטחון או תחזוקה וכן הלאה.

אביה מזרחי מגן: אם היום נחזיר אותם לעבודה ולא עבר חודש מאז שהם חותמים על אבטלה מישהו צריך לשלם את זה.

אביה מזרחי מגן: זה דבר שקיים במדינות באירופה, כמו גרמניה והולנד, שהמדינה העבירה את התשלום של דמי האבטלה לידי המעסיק.

אביה מזרחי מגן: זה דבר שאנחנו מבקשים אותו ממש מתחילת המשבר ואנחנו לא מקבלים על זה שום תשובה.

עפר שלח: זה עלה גם מענפים אחרים כי זה מונע ממעבידים להביא עובדים לעבודה ולשלם להם לשבוע–שבועיים אם יש להם עבודה, כי העובד חושש שהוא יאבד את הזכויות שלו לאבטלה אחורה.

עפר שלח: הבעיה עם זה, שמנוגדת בכלל לכל ההיגיון של ההתמודדות עם המשבר הנוכחי, היא שאי אפשר להביא עובדים, נגיד אפילו אם יש להם שבועיים עבודה, אם יש לך מלון שקיבל איזו הזמנה ואת רוצה להפעיל אותו את לא יכולה להביא את העובד כי הוא יאבד את הזכות שלו לדמי אבטלה אחורה.

אביה מזרחי מגן: בדיוק, בדיוק.

אביה מזרחי מגן: לכן הסיפור הזה של חל"ת גמיש הוא must, אנחנו חייבים לעשות את זה.

אביה מזרחי מגן: במדינות אחרות באירופה הנושא הזה קיים.

אביה מזרחי מגן: דיברתי על גרמניה והולנד, זה רק דוגמאות, אבל זה קיים בעוד מדינות באירופה.

אביה מזרחי מגן: הנושא הזה הוא קריטי וחשוב מאוד.

אביה מזרחי מגן: כנ"ל לגבי הנושא של – אני לא יודעת אם קיימת, לא הובא לידיעתנו – אם מתוכננת איזו תוכנית לעידוד קליטת עובדים ביום של אחרי.

אביה מזרחי מגן: כולנו שקועים כעת במצב הנוכחי, שהוא באמת מצב לא פשוט, אבל אנחנו מתחילים לחשוב גם על כל מיני סוגיות שנוגעות ליום שאחרי.

אביה מזרחי מגן: בתוכנית שהופעלה למשל אחרי מלחמת המפרץ, המדינה עזרה למיטב זיכרוני ברבע מעלות שכר העובד, וגם זה קיים במדינות באירופה.

אביה מזרחי מגן: גם הסוגיה הזו חייבת לקבל מחשבה וצריך לדבר על הנושא הזה באופן שיכול מאוד לסייע.

אביה מזרחי מגן: הסיפור של ביטול הארנונה לשלושה חודשים – דיברנו עליו, רק שאני חייבת להסב את תשומת לבכם לכך שיש תוכנית כלכלית על הנייר, וזה יפה מאוד, אך בפועל ההנחיה לא ירדה עדיין לרשויות ובינתיים כל עוד זה לא ירד לרשויות אנחנו לא נוכל כמובן לקבל את הפטור.

אביה מזרחי מגן: היינו שמחים מאוד שההנחיה תרד משר הפנים עד ערב החג כי הנושא הזה, כל הבירוקרטיה והזמן הזה הוא קריטי לנו בבתי המלון.

אביה מזרחי מגן: כפי שציין אמיר חייק, היינו שמחים מאוד שישקלו ארכה נוספת עד סוף השנה.

אביה מזרחי מגן: כנ"ל לגבי כל שאר התשלומים, וציינתי את נושא החשמל שגם הוא הוצאה כבדה מאוד.

עפר שלח: אביה, אני מצטער, אני נאלץ לקטוע אותך כאן.

עפר שלח: אנחנו רוצים כמובן לקבל תשובות.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: אני מבקש את דוד פלד מוועדת תיירות גולן.

דוד פלד: בוקר טוב.

דוד פלד: אני מייצג את בעלי הצימרים ברמת הגולן, אבל אשקף בתמונת המצב שלי את סוגיית הצימרים בצפון ובפריפריה.

דוד פלד: אני רוצה להזכיר שגם כך הרווחיות של יחידות האירוח היא גבולית, במיוחד במקומות שזה יחידות בודדות.

דוד פלד: מדובר כאן ביחידות אירוח שמצויות בעיקר בפריפריה ובישובים קהילתיים חקלאיים.

דוד פלד: אנחנו כרגע בין הפטיש לסדן.

דוד פלד: מצד אחד, במועצות המקומיות הוציאו צו שמונע כניסת אנשים חיצוניים לישובים.

דוד פלד: יש שמירה ויש מניעת כניסה של מי שמגיע לישובים.

דוד פלד: מצד שני, משרד הבריאות הוציא הנחיה שניתן לארח בצימרים מעל שבועיים, וזה במטרה שיחידות האירוח יארחו אנשים לבידוד או אנשים חולים, כמו המלוניות שעשה משרד הביטחון, שזה תופעה שלא מקובלת בישובים הקהילתיים החקלאיים, אנשים מתנגדים לזה בתוקף, נלחמים על זה וזה גורם לבעיות חברתיות קהילתיות, וגם האנשים עצמם לא מעוניינים בסוג האירוח הזה מכיוון שבפריפריה גם שירותי הרפואה, להזכירכם, לא משהו, כך שאנשים לא מעוניינים להגיע ולחשוף את עצמם לסיכון.

דוד פלד: אין לנו שום מנגנון של פיצוי שמפצה אותנו על אובדן ההכנסות.

דוד פלד: אנחנו מסתמכים, רוב רובן של ההכנסות הוא על תיירות פנים, לא תיירות חוץ.

דוד פלד: למעשה נוצר מצב אבסורדי שבו אנחנו בתקופות הטובות כרגע מנועים מלארח, כאשר גם אירוח למשל של משפחה מתל אביב שרוצה להתאוורר עכשיו כי היא תקועה במגדל דירות בקומה 30 ולהגיע לשבוע לא ניתן ולא מאפשרים לנו לעשות את זה.

דוד פלד: לאור המצב הזה אנחנו צריכים שתיבחן אופציה לפצות, כי מדובר כאן בהרבה מאוד משפחות.

דוד פלד: ברמת הגולן מדובר בכ-1,000 חדרי אירוח, שמפרנסים בין 200–300 משפחות.

דוד פלד: זה הכנסה משמעותית מאוד, במיוחד בפריפריה, שם רמת ההכנסות שלנו גם כך היא נמוכה באופן יחסי.

עפר שלח: דובר פה קודם על מודל צוק איתן.

עפר שלח: הרי בצוק איתן גם פיצו אנשים שעוסקים בתיירות פנים בעוטף עזה.

עפר שלח: אתם מכירים את זה?

עפר שלח: אתם מכירים את הפרמטרים?

עפר שלח: הם מתאימים לכם?

דוד פלד: לא שמעתי על זה.

דוד פלד: אנחנו לא מכירים את זה.

דוד פלד: זה אמור להיות כמו בתקופת מלחמה, לצורך העניין.

דוד פלד: בסופו של דבר צריך לעשות השוואה לתקופה המקבילה אשתקד ואז לראות את הפער בהכנסות.

דוד פלד: לדוגמה, פסח זה עונת שיא, השבועיים של פסח, ואחרי זה יש את יום העצמאות, וכמובן אחרי כן זה גולש ליולי–אוגוסט, שזה עיקר הנתח של ההכנסה לאלה שעוסקים בתחום.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: אנחנו רוצים לקבל עכשיו תשובות, קודם כול מאמיר הלוי, מנכ"ל משרד התיירות.

אמיר הלוי: תודה ליושב-ראש ולחברי הוועדה.

אמיר הלוי: קודם כול חשוב להזכיר, המשבר הזה תופס אותנו מאיגרא רמא לבירא עמיקתא, משיאים לקרשים.

אמיר הלוי: שמעתי את הדיון על התעופה.

אמיר הלוי: האבסורד הוא ששם מדברים על מיליארדים אבל במצב שאנחנו נמצאים היום מול החשב הכללי ומול אגף התקציבים גם 5,000 שקל לשימור לקוחות שלנו בחו"ל ולקמפיין דיגיטל זה דבר שהוא בלתי אפשרי היום.

אמיר הלוי: התקציבים נשאבו, כל מערך השיווק שלנו עצר לגמרי.

אמיר הלוי: מדינות כמו ספרד ואיטליה פעילות היום.

אמיר הלוי: לפני שמדברים על מיליארדים צריך להבין פה שאין לנו שום שליטה תקציבית היום, פעולות בסיסיות שאנחנו אמורים לעשות אי אפשר לעשות.

אמיר הלוי: זה דבר ראשון שצריך לעשות כדי לצמצם נזקים.

אמיר הלוי: אנחנו במשרד מכינים תוכניות במספר מישורים: 1) עבודת ייעוץ בין-לאומית כדי לדעת מה קורה בעולם ושנהיה מוכנים.

אמיר הלוי: 2) בראשות הסמנכ"ל, פיני שני, שגם נמצא פה בשיחה הזו, נמפה את כל הצרכים, כמו בצוק איתן, עבודה מאוד רחבה, מעבר לכל ההחלטות המשקיות שאני מקווה שירדו לשטח בעניין ארנונה, בעניין חל"ת.

אמיר הלוי: חל"ת גמיש אנחנו גם מאוד רוצים שיקרה אבל עוד פעם זה מופנה למשרד האוצר.

אמיר הלוי: אנחנו מוכנים עם כל זה, כאשר המטרה היא להיות ערוכים ליום שאחרי.

אמיר הלוי: אבל בינתיים – ואני רוצה להתייחס פה לשאלות שעלו – כדי לצמצם נזקים, כדי לשמור על התעשייה הזו צריך ברגע הראשון שאפשר להתחיל ולצאת מן הסגר, להתחיל לתת למערכת הזאת לנשום בתפוסות נמוכות, בין אם זה מלונות ובין אם זה צימרים, להתחיל לווסת את אזרחי ישראל לחופשות ולאתרי טבע.

אמיר הלוי: צריך את זה גם לנפש וגם כדי לעורר את הכלכלה.

אמיר הלוי: זה מה שמשרד האוצר לא מבין בשיחות שלנו איתו: כל ההתלבטות שלהם צריכה להיות אם לשלם את זה דרך רפרנט הרווחה לביטוח הלאומי או למשרד התיירות, שהוא במקרה הזה אמור להיות המעסיק הכי גדול ומחולל השינוי הכי גדול.

אמיר הלוי: בינתיים האטימות הזו, שהדברים לא זזים, בסכומים קטנים שאנחנו רוצים, בין אם למארגני התיירות, שהעבודה שלהם בשימור התעשייה הזאת יכולה להביא לכך שהן סיורים והן כנסים שהיו אמורים להיות בחצי השנה הקרובה לא יבוטלו אלא יידחו.

אמיר הלוי: כדאי להתחיל לתת תקציבים לזה כדי שהעובדים אצל מארגני התיירות יעשו את העבודה השיווקית הזו.

אמיר הלוי: אנחנו פה במצב של שיתוק תקציבי שלא מאפשר לנו לעשות פעולות שהן זולות, לפני המיליארדים.

אמיר הלוי: אני רוצה להגיד פה עוד דבר לגבי התעופה.

אמיר הלוי: אני חושב שפה, מעבר לתוכנית החילוץ, שהיא חשובה גם לתעופה הישראלית, משרד התיירות בשנים האחרונות תמרץ את הטיסות לאילת.

אמיר הלוי: הבאנו למצב של 60 טיסות בשבוע, עם 60 אירו לנוסע.

אמיר הלוי: פיני שני ייתן על זה פירוט.

אמיר הלוי: גם מול רשות שדות התעופה וגם מול כל חברות התעופה בעולם, יש פה צד אחד של להחזיק את התעופה הישראלית, שהוא חשוב מאוד והוא תנאי.

אמיר הלוי: הדבר השני שאנחנו צריכים לעשות הוא, אנחנו היום כבר בקשר – והשר לוין הוציא מכתבים בשבוע שעבר וקיבלנו הרבה תגובות – עם כל החברות הזרות כדי להתחיל לבדוק את היום שאחרי.

אמיר הלוי: המדינה הראשונה שתעשה איתנו את ההסכמים, ואנחנו עשינו איתם הסכמים שיווקיים ותמרצנו וצריך להכין מסלולים לפטורים והנחות מאגרות בחצי השנה הראשונה – על מצב התעופה שמעתם הרבה אבל המדינה הראשונה שתקבל אותם ותיתן תמריצים, יגיעו אלינו ונצא ראשונים מן המשבר.

אמיר הלוי: ברור שיש פה הרבה סימני שאלה אבל ככל שאנחנו נהיה ערוכים ונהיה עם תקציבים לזה כך האוטובוסים של התיירים פה יתמלאו, המסעדות יתמלאו וכל המשק – המלונות, הצימרים, כולם.

אמיר הלוי: לכן צריך לעשות פה פעולה רחבה.

אמיר הלוי: אני חושב שאם צריך למקד במצב שאנחנו נמצאים היום מול משרד האוצר, שלא מתקבלות בו החלטות, אנחנו נצטרך את כל הסיוע.

אמיר הלוי: את כל התשתיות שיש לנו אנחנו מייבשים.

עפר שלח: רק שאלות לאמיר הלוי, בבקשה.

אוסאמה סעדי: אני מבקש לשאול: אני פניתי לפני שלושה שבועות לשר לוין במכתב בעניין ענף התיירות, שהוא הראשון שנפגע מכל המשבר הזה, הראשון והעיקרי.

אוסאמה סעדי: שמענו פה את זעקתן של חברות התעופה, של המלונות, של הצימרים.

אוסאמה סעדי: לא שמענו, אדוני היושב-ראש, גם את זעקתם של סוכני הנסיעות.

אוסאמה סעדי: אנחנו מקבלים פניות יום-יום, שהם למעשה איבדו את מקור פרנסתם.

אוסאמה סעדי: אנחנו שומעים על תוכנית כלכלית של 90 מיליארד שקל.

אוסאמה סעדי: שמענו אותך.

אוסאמה סעדי: הדברים שלך, אמיר, מאוד מדאיגים.

אוסאמה סעדי: אם אתה אומר שאין לנו אפילו 5,000 שקל כדי לשמור על משהו בחו"ל אז איפה כל התוכנית הכלכלית הזאת מבחינת התיירות?

אוסאמה סעדי: שמעתי שבתוכנית הזאת יש כ-10 מיליארד שקל לענף ההייטק, שאמנם נפגע, אבל ענף התיירות, ענף המלונאות וענף התעופה נפגעו קשה יותר.

אוסאמה סעדי: האם אתה יכול להגיד לנו, מתוך ה-90 מיליארד שקל, כמה מיליארדים יש לענף התיירות על כל הענפים שלו?

עפר שלח: אוסאמה סעדי, עכשיו בילית דקה בשאלה שמופנה לנציגת משרד האוצר, שאותה אנחנו רוצים להעלות.

עפר שלח: אנחנו רוצים תשובות ממשרד האוצר.

עפר שלח: אני ממש מבקש מכם - - -

אמיר הלוי: אני יכול להגיד שהתקציב שיש לנו הוא אפס, פשוט אין לנו תקציב.

אמיר הלוי: אני חושב שצריך לכוון את זה.

אמיר הלוי: המצב הזה שמשרדי ממשלה עובדים ונשאבו תקציבים שלהם לטובת המשבר ובלי חשיבה ליום שאחרי הוא הרסני.

אוסאמה סעדי: אם מנכ"ל משרד התיירות אומר שאין לו תקציב אז זו בעיה קשה.

יוליה מלינובסקי: הצעה לסדר, אדוני היושב-ראש.

יוליה מלינובסקי: אני מציעה עכשיו לבטל את כל משרדי הממשלה, אולי להשאיר רק את הבריאות, כי הם לא יודעים שום דבר.

יוליה מלינובסקי: להשאיר רק את האוצר.

יוליה מלינובסקי: זה לא נורמלי שמנכ"ל משרד ממשלתי מדבר כך.

משה אבוטבול: מה אתה יכול לומר, אדוני היקר, לאותם עשרות, ואולי גם מאות הורים שדומעים על כך שהם שילמו למסע לפולין ולא רוצים להחזיר להם את הכסף?

משה אבוטבול: הילדים לא נוסעים לפולין לראות את אותו מחזה חינוכי שהם אמורים להפנים אותו ואין אף אחד שמחזיר להם תשובה.

משה אבוטבול: האם אתה יכול כמנכ"ל להגיד לאותם הורים כמה מילים אמיתיות, שהם לא ייפגעו?

משה אבוטבול: באמת שיהיה להם פסח לא רק כשר אלא גם שמח.

אמיר הלוי: זו סוגיה חשובה וכואבת, רק שהיא לא תחת משרד התיירות.

משה אבוטבול: זה ביחד עם השיכון.

משה אבוטבול: בכל אופן, זה חברות תעופה.

עפר שלח: משרד התיירות מקדם תיירות שבאה לפה, לא תיירות שהולכת מפה.

אמיר הלוי: כל הנושא של מסעות לפולין הוא לא תחת טיפולנו.

יואב סגלוביץ': שאלה קצרה למנכ"ל לגבי דרך קבלת ההחלטות.

יואב סגלוביץ': האם אתה כמנכ"ל שותף לתהליך כלשהו של קבלת החלטות ליציאה מן המשבר?

יואב סגלוביץ': האם אתה והמשרד שותפים לדבר הזה בכלל?

אמיר הלוי: משרד התיירות היה מאוד דומיננטי בשלבים הראשונים בהוצאת תיירים.

אמיר הלוי: עבדנו פה באמת מסביב לשעון כדי לאתר קבוצות וליצור קשר מול חברות התעופה.

אמיר הלוי: רק בימים האחרונים אני מתחיל להרגיש שבמשרד האוצר מתחילים לחשוב על היום שאחרי.

אמיר הלוי: הם התחברו לעבודות שאנחנו עושים.

אמיר הלוי: אני מקווה שבימים הקרובים יהיה שינוי, אבל אני חושב שעד היום – שוב, אני גם מבין את המצוקה שהם נמצאים בה – אין תהליך סדור.

אמיר הלוי: אני כן מתרשם שזה הולך לקרות.

אמיר הלוי: הם שמחו מאוד לשמוע שאנחנו עובדים עם חברת ייעוץ בין-לאומית, הם התחברו לזה.

אמיר הלוי: סיכמנו שלא תהיה כפילות.

אמיר הלוי: אבל שוב אני אומר, מה שחשוב, צריך להבין: אנחנו הגענו לשיאי תיירות כי עבדנו מול הרבה מאוד סוכנים, הרבה מאוד סיטונאים, חברות תעופה, הסכמי שיווק, כל ה-OTA.

אמיר הלוי: הכול ירד לתזרים אפס.

אמיר הלוי: החשיבות של שמירה על קשר איתם, על קמפיינים שהיום ספרד, פורטוגל ואיטליה עושות, שאנחנו נוכל לעשות, זה שהיום אין לנו תקציבים יעלה לנו ביוקר ביום שאחרי.

אמיר הלוי: מי שיהיה ערוך ומוכן, בין אם בתעופה ובין אם מול כל גורמי התיירות, ינצח.

אמיר הלוי: מי שיהיה ראשון ירוויח.

עפר שלח: המסר ברור מאוד.

יוליה מלינובסקי: שר התיירות הוא שר בכיר בליכוד, במקרה.

עפר שלח: לסיום אנחנו מבקשים לשמוע את נציגת משרד האוצר כדי להתחיל לקבל תשובות לדברים שאמרנו.

עפר שלח: רעיה עדני, רכזת תקשורת ותיירות.

עפר שלח: הצטברה כמות גדולה של שאלות.

עפר שלח: אנא בחמש דקות תעני על כמה תשובות שאתה יכולה.

רעיה עדני: אני מקווה שרשמתי הכול, ואם לא אז אשמח לענות על שאלות נוספות.

רעיה עדני: קודם כול, צריך להבין שהמשבר הזה תופס את כולנו באי-ודאות.

רעיה עדני: לא רק את הצד של המלונאים, גם אצלנו יש הרבה מאוד גורמים של אי-ודאות ואנחנו מנסים להתנהל בתוך האי-ודאות, מנסים לעשות את זה במקסימום הכלים שאפשר ולתת כמה שאפשר.

רעיה עדני: אין לנו שום כוונה לתמרץ את הדבר הזה.

רעיה עדני: כואב לנו הלב, גם אנחנו, לראות את המלונות סגורים.

רעיה עדני: ישבתי בישיבות רבות, גם עם התאחדות המלונות, גם עם משרד התיירות.

רעיה עדני: זה דבר שקשה לנו להתמודד איתו.

רעיה עדני: ועכשיו לגופם של דברים.

עפר שלח: ברשותך, בגלל מצוקת הזמן, אתמקד בשאלות הבאות: 1) הבקשה של חברות התעופה לקבל תשובה מהירה לגבי הסיוע להן וסוגיית ההלוואות להן.

עפר שלח: 2) הצרכים שהועלו, גם על ידי אמיר חייק וגם על ידי אביה מזרחי מגן, של המלונות – סוגיית החל"ת הגמיש, הדחייה של הארנונה וכן הלאה.

עפר שלח: 3) סוגיית תיירות הפנים והאמירות של אמיר הלוי לגבי הצורך לשמר את המערכת כדי שנצא מהר ביום שאחרי.

עפר שלח: בבקשה.

משה אבוטבול: והמסעות לפולין, אם אפשר.

רעיה עדני: אתייחס אל מה שנמצא בסמכותי.

רעיה עדני: לגבי פולין – אני חייבת להגיד שאני לא מכירה את הסוגיה.

רעיה עדני: זו סוגיה שהיא מול משרד החינוך.

יוליה מלינובסקי: זה לא משרד החינוך.

יוליה מלינובסקי: ההורים קונים כרטיסים בכסף שלהם.

רעיה עדני: התוכנית הכלכלית, יש לה שני שלבים בנוגע לתיירות.

רעיה עדני: השלב הראשון הוא שלב שאמור לנסות להחזיק את הראש של העסקים מעל המים.

רעיה עדני: לכן אנחנו עוסקים גם בדחייה של תשלומים, גם בהקלה על תשלומים, במענקים ובהלוואות.

רעיה עדני: כל הדבר הזה אמור לעזור לעסקים כאשר אנחנו נמצאים במצב של אי-ודאות ובחודשים שבהם יש להם עלויות אבל אין להם שום יכולת לקבל את ההכנסות שהם התרגלו אליהן, לנסות להחזיק את הראש מעל המים.

רעיה עדני: במובן הזה אמנם אין התייחסות ספציפית למלונות בתוכנית אבל כן יש מחשבה מאחורי זה, ואסביר את הכוונה.

רעיה עדני: למשל כשהחלטנו לתת הקלה בארנונה חשבנו, קודם כול לא כל העסקים קיבלו את אותה רמת הקלה, והמלונות נמצאים כמובן בהיקף הכי גבוה של ההקלה, וגם המחשבה מאחורי זה היא שבגלל שהמלונות הם עתירי שטח העול הרובץ של הארנונה הוא הרבה יותר משמעותי להם מאשר לעסקים אחרים.

רעיה עדני: לכן ההחלטה ללכת על הקלה דווקא בהיבט הזה הייתה מתוך ראייה של ענף המלונאות והמצוקה שלו.

רעיה עדני: גם בנושא של ההלוואות והקרנות קיבלנו מהתאחדות המלונות התייחסות לגבי מדוע הענף הזה לא מצליח להשתמש בכלים האלה וניסינו לעשות כל מיני הקלות והתאמות כדי שההלוואות בערבות מדינה יותאמו גם להם.

רעיה עדני: יש כאן מכלול של עסקים שנפגעו, והמלונות הם אחד מהם, המלונות ובכלל כל ענף התיירות.

רעיה עדני: הרעיון הוא להתאים כמה שאפשר את היכולת של המלונות וענף התיירות להרים את הראש מעל המים.

רעיה עדני: בשלב הבא ברור לנו שנצטרך להתייחס אל מה שאנחנו אוהבים לכנות - - - כלומר איך אנחנו יוצאים קדימה מן המשבר הזה.

רעיה עדני: הייתי שמחה, וכולנו אצלנו באוצר היו שמחים שהרגע הזה יגיע כמה שיותר מהר, אבל כרגע, לפחות לפני תום חופשת הפסח כנראה לא יהיה, מה גם שבענף התיירות אנחנו תלויים בהרבה מאוד גורמים שהם לא רק ממשלת ישראל אלא לראות איך הכלכלות האחרות בעולם מתאוששות, מתי התיירים חוזרים.

רעיה עדני: אלה דברים שאנחנו לא שולטים בהם.

רעיה עדני: לכן, כפי שאמיר הלוי הזכיר, אנחנו כן רוצים לנהל איזשהו הליך חשיבה סגור, איך נוכל להיות ראשונים ולהתמודד היטב עם היום שאחרי.

רעיה עדני: לגבי השאלות היותר ספציפיות: החל"ת הגמיש – צריך להבין שיש לו המון המון נזקים ברמה המשקית.

רעיה עדני: הוא מתמרץ הרבה מאוד עסקים, לא רק מלונות, להוציא לחל"ת את כל העובדים, גם עובדים שמשתלם להם היום להחזיק אותם.

רעיה עדני: אם עובד שמשתלם לי להחזיק אותו כי היא מספק לי תפוקה מסוימת, אאפשר למלון להוציא אותו ליומיים חופשה על חשבון המדינה, שהעובד מקבל רק עד 70% ובמקרים רבים גם פחות מכך, ושלושה ימים המלון ישלם לו, התמריץ להוציא עובדים לחל"ת הולך וגדל.

רעיה עדני: אנחנו פוגעים בצורה הזאת בהרבה מאוד עובדים שהיום לא מוּצאים לחל"ת כי משתלם להרבה מאוד עסקים להחזיק אותם גם במקרים של הכנסות הולכות ויורדות.

רעיה עדני: ספציפית לענף המלונאות, לצערי אני אומרת שהנושא הזה לא רלוונטי לאף אחד מן המלונות, למעט מלונות הקורונה שבהם יש פעילות בשבועיים הקרובים.

רעיה עדני: המינימום של החל"ת הוא 30 ימים.

רעיה עדני: אחרי 30 ימים לכל הפחות יש אפשרות להחזיר את העובד בלי שהוא יאבד את הזכאות שלו לדמי אבטלה.

רעיה עדני: לכן זה רלוונטי רק לשבועיים הקרובים.

רעיה עדני: בשבועיים הקרובים אין כוונה כרגע, למיטב ידיעתי, להקל על המגבלות של משרד הבריאות, ולכן זה רלוונטי אך ורק למלונות הקורונה.

רעיה עדני: במקרה של מלונות הקורונה המדינה משלמת מאות מיליוני שקלים לאותם מלונות ונושאת גם בעול העלות הקבועה שלהם, כלומר התשלום למלונות לוקח בחשבון את מלוא העלויות הקבועות שלהם, גם אם לא נשכן במלון ולו חולה קורונה אחד.

רעיה עדני: ברגע שיש התקשרות עם המלון כל ההוצאות הקבועות מכוסות על ידי המדינה.

רעיה עדני: במקרה כזה אין סיבה שהמלון לא ישלם לעובדים שלו ויגיע איתם להסדר.

רעיה עדני: אסביר את הכוונה.

רעיה עדני: בסוף יש כמות קטנה של עובדים שצריך להחזיר אותם מחל"ת.

רעיה עדני: העובדים האלה לא ניצלו את ימי החופשה שלהם כי הייתה הוראה מוקדמת של הממשלה שלא חייבה להוציא לחופשה לפני הוצאה לחל"ת כמו במצב הרגיל.

רעיה עדני: לכן צריך להגיע לאילו הבנות עם העובד, במקרה שזה משתלם למלון – וזה משתלם למלון כי אנחנו משלמים מחיר שוק לפי איך שהמלון קבע, קיבלנו הצעות תחרותיות לדבר הזה – ולכן כשמשת

רעיה עדני: לם למלון והוא מרוויח על ההפעלה של המלון אין שום סיבה שהמדינה תישא בעלות ותפגע בעובד ובתשלומים אליו ובמערכת היחסים בין המעסיק ובין המועסק.

עפר שלח: מכיוון שעוד עשר דקות אנחנו עוברים לדיון הבא, אני מבקש, אם יש עוד נקודה או שתיים שתוכלי להתייחס אליהן.

עפר שלח: אנחנו פשוט חייבים לסיים.

רעיה עדני: לגבי תקציב משרד התיירות – אני חושבת, ואני אומרת את זה בצער, שאין טעם להחזיק מערך שיווק.

רעיה עדני: יש צרכים רבים לממשלת ישראל בימים אלה, בראשם צרכים לבריאות, ולכן סדרי העדיפויות שנקבעים הם קודם כול התמודדות מידית - - -

אמיר הלוי: אני חייב להגיד שזה פשוט חוסר הבנה של המציאות.

עפר שלח: לא תהיה התערבות של גורם חיצוני.

עפר שלח: אני אגיד את הדברים בסיום.

עפר שלח: בבקשה.

רעיה עדני: לכן כרגע מערך השיווק – אין טעם לפרסם כרגע חופשה בישראל.

רעיה עדני: אין חופשות כרגע ולכן התקציבים שם באמת הצטמצמו משמעותית.

רעיה עדני: בנוגע לתקציבים נקודתיים – זה לא נכון, אני לא מכירה בעיה עם 5,000 שקל, להיפך.

רעיה עדני: יש היום ועדת חריגים עם בקשה של משרד התיירות שאושרה של כמה מיליונים.

אמיר הלוי: 5,000 שקל – זה החשב הכללי.

אמיר הלוי: זה חוסר הבנה של המציאות.

אמיר הלוי: - - -

עפר שלח: אני מאוד מבקש, חברים, לא להיכנס עכשיו.

עפר שלח: אני מבקש לסגור את המיקרופון של כולם.

עפר שלח: רעיה, בבקשה תשלימי משפט.

רעיה עדני: יש גמישות קטנה למשרד התיירות בהוצאות שלו, זה נכון.

רעיה עדני: כל הוצאה גדולה צריכה לבוא בחשבון ולהיבחן מול כלל ההוצאות של הממשלה.

רעיה עדני: יש פה המון עזרה שצריך לתת לעצמאים, המון תשלומים לדמי אבטלה, המון צרכים של הממשלה.

רעיה עדני: לכן בסדרי העדיפויות, אם יש איזשהו תשלום ספציפי נמוך שנדרש רק בשביל לשמר פעילות קטנה זה יבוא בחשבון.

רעיה עדני: כרגע לא הובא תקציב כזה לידיעתי.

רעיה עדני: כל נושא נקודתי יידון בינינו לבין משרד התיירות, בחפץ לב.

עפר שלח: אני מודה לך.

עפר שלח: אני רוצה לסכם בחצי משפט, דווקא מתוך סוף הדברים.

עפר שלח: הם מראים, וזה דבר שאנחנו רואים אותו לכל האורך, גישה מעט – אנחנו מבינים לחלוטין את אנשי משרד האוצר ואת החשש שלהם שהמשבר הזה יהיה ממושך ובסוף הקופה תתרוקן, אבל האמירה שלנו לכל האורך, בהיבט של המשבר הזה, שכסף מוקדם יציל כסף מאוחר, נכונה בוודאי לענף התיירות, כולל בעניין היציאה מן המשבר.

עפר שלח: זה לא חייב להיות מסעות שיווק גדולים עכשיו של "בואו לישראל" אבל להתכוננות ומה שאמיר הלוי קרא לו הכנת התשתית אנחנו חושבים שצריך להקדיש מאמץ.

עפר שלח: אני מודה לכולם.

עפר שלח: זה היה דיון דחוס.

עפר שלח: בעוד 7 דקות נפתח את הדיון הבא על ילדים עם צרכים מיוחדים.

עפר שלח: תודה.