הוועדה המיוחדת בעניין ההתמודדות עם נגיף הקורונה - זמנית, כנסת 23, פרוטוקול מספר 23, 2020-04-19 10:00

עפר שלח: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

עפר שלח: על סדר-היום: סוגיית הספורט – הקפאת ענפי הספורט והשלכות איסור פעילות גופנית לציבור.

עפר שלח: הערה שנוגעת לישיבת הממשלה אתמול.

עפר שלח: הווטסאפים זרמו ישירות לעיתונאים, ובשלב מסוים ראש הממשלה ביקש בישיבה שההדלפות יהיו לפחות מדויקות, ולדעתי זה פעם ראשונה במדינת ישראל, אבל בלט בה דבר אחד ששמנו עליו את האצבע די הרבה ונמשיך לדון בו, וזה המצב הבלתי אפשרי שבו למעשה הוכרזו הצעדים שמתכוונים לנקוט בהם בשעה 21:00 על-ידי ראש הממשלה.

עפר שלח: הדבר הזה, שבו למעשה הוכרזו ב-21:00 בערב על-ידי ראש הממשלה ומנכ"לי שני משרדים שורת צעדים, וכרגע איני נכנס לצעדים עצמם, ורק אחר כך התכנסה ישיבת הממשלה כדי לדון בהם, כשהשרים – וזה נאמר על-ידי השרים תוך כדי הדיון: מה אנחנו בעצם עושים פה?

עפר שלח: ישבו כל הלילה לדון על צעדים, ואומר אחד השרים במהלך הלילה: הרי ממילא אנחנו לא יכולים לשנות שום דבר כי זה כבר הוכרז לציבור – זה בעיניי המחשה של הדברים שעסקנו בהם בנוגע לניהול המשבר הזה, ודברים שנצטרך להמשיך לעסוק בהם.

עפר שלח: זה התעלמות גם מעוד דבר מהותי - הצורך שהציבור יבין את הצעדים שננקטים.

עפר שלח: שהצעדים לא יונחתו עליו, ומשאירים אותו מבולבל.

עפר שלח: אתם שומעם את התקשורת כל הבוקר מנסים להסביר או מעלים אנשים שינסו להסביר מה הוחלט, אלא שיהיו צעדים – אל"ף, פשוטים, וזה גם בהקשר הספורט – שהציבור יכול לעמוד בהם - וגם שיבינו את ההיגיון שלהם.

עפר שלח: ואם השרים לא מבינים את ההיגיון שלהם, מה נלין על הציבור, שלא מבין?

עפר שלח: כשבסופו של דבר המטרה היא שהציבור יקיים אותם, כי אם הציבור לא יקיים אותם, לא הועלנו שום דבר אלא להפך – נראה מה שגם קרה במדינות אחרות – התפרצות חוזרת של המחלה וחזרה לסגר מוחלט.

עפר שלח: הדברים האלה צריכים להתנהל טוב יותר.

עפר שלח: בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הערה קצרה לסדר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': במהלך סוף השבוע קיבלתי כמה פניות ואינדיקציות על המצב ההולך ומחמיר בדרום תל אביב ובקרב מבקשי המקלט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ניהלנו על כך דיון בשבוע שעבר, ושום דבר לא התקדם מאז.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין זמן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנשים, אין להם מה לאכול.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מאוד מבקשת, שתצא מכאן קריאה לשר הפנים, להסדיר את הסוגיה הזו שעדיין יש שם ויכוח, ולשחרר את הכסף הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מדובר בדיני נפשות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין זמן בעניין הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם בעניין המגזר השלישי – שלושה שבועות מאז דובר על התוכנית של הקרן של ה-200 מיליון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עמותות קורסות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האנשים החלשים ביותר בחברה שלנו הם אלה שכרגע אין פתרון להם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבקשת שתצא מפה קריאה מאוד ברורה של הוועדה לעשות מהלך מהיר בכל הנוגע לשני העניינים הללו.

עפר שלח: בבקשה.

משה אבוטבול: ודאי כמו כולם נחשפתם למה שקרה בשכונת מאה שערים עם אותה ילדה שחטפה רימון הלם.

משה אבוטבול: הבנתי שהיתה בקשה לדבר בנושא, לראות מה ניתן לעשות בעניין.

משה אבוטבול: אני חושב שדבר כזה חייבת לצאת ממנו בדיקה מסוימת, המשטרה, לראות איך מגיעים למצב כזה ואיך לא להגיע למצב כזה שוב.

משה אבוטבול: מדובר פה בילדה תמימה שעברה שם עם אימא נוספת ועגלת תינוק.

משה אבוטבול: אם זה היה קורה בכל מגזר אחר, היתה פה שאגה גדולה.

משה אבוטבול: במקרה הזה הכול נסלח.

משה אבוטבול: גם דיברתי על זה מעל במת הכנסת ביום חמישי, שאסור שתהיה תחושה של איפה ואיפה.

משה אבוטבול: חשוב שהיושב-ראש והוועדה תקיים דיון בנושא, של רגישותם של השוטרים מול אוכלוסייה בכל קונסטלציה.

משה אבוטבול: גם כשיש פורעי חוק, ואנחנו מגנים אותם, ואין לנו שליטה על קומץ שקיים בכל חברה – אבל לתת תחושה שאפשר לעבור על זה בשקט - אי-אפשר לעבור על זה.

משה אבוטבול: גם כתבתי מכתב בנושא לשר לביטחון פנים ביום ששי.

משה אבוטבול: גם אשלח לוועדה בווטסאפ.

משה אבוטבול: אני מבקש גם על זה תינתן הדעת.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: חבר הכנסת שחאדה.

אנטאנס שחאדה: אני רוצה להתריע מהסכנה שקיימת באווירה במדינה שאנחנו אוטוטו יוצאים ממשבר הקורונה אבל התושבים הערבים, אנחנו לקראת השיא.

אנטאנס שחאדה: ביליתי אתמול כל היום כמעט בדיר אל-אסד.

אנטאנס שחאדה: רוב הנדבקים לא הרגישו כמעט שיש להם המחלה, כי הם צעירים, בריאים, ואין להם התסמינים, ואם זה ייפתח והאווירה שחוזרים לשגרה ועכשיו רמדאן, חוזרים לעבודה ותחזור ההדבקה כי אנשים לא יודעים שיש להם הנגיף.

אנטאנס שחאדה: וראו זה פלא – למרות שאנחנו מתנגדים לחוק האיכון, אני מתפלא שזה לא עובד בישובים הערביים – מעניין, השב"כ לא מצליח לאתר.

אנטאנס שחאדה: כנראה לא רוצים לחשוף משהו.

אנטאנס שחאדה: .. אנשים לא מקבלים הודעות.

אנטאנס שחאדה: לא עושים את המסלול.

אנטאנס שחאדה: יש פגם רציני, ואנחנו לקראת רמדאן.

אנטאנס שחאדה: אתמול ניהלנו שיחת זום עם שר הפנים, היתה מצוינת, עם ראשי רשויות ערביות והמשותפת, ואנו לקראת צעדים משמעותיים.

אנטאנס שחאדה: יש חשש כבד שהאווירה הזו שכאילו אנחנו יוצאים מהקורונה, ועדיין אנחנו לקראת השיא בישובים הערביים.

אנטאנס שחאדה: יש להתריע על זה ולעכב את כל החגיגיות ביציאה.

אנטאנס שחאדה: תודה.

עפר שלח: לא זיהיתי חגיגיות גדולה.

עפר שלח: אני מסכים עם ההערה לגמרי.

עפר שלח: לגבי ההערות של חברי הכנסת חיימוביץ ואבוטבול – בעיניי הם קשורים לאותו דבר: היה פה דיון חם על מהגרי עבודה, וזה בסדר גמור.

עפר שלח: זה לא משנה את העובדה, שאם מתקבלת החלטה, היא צריכה להתבצע, והמשטרה, גם אם היא עושה עבודה חשובה, צריכה להיות לא רק רגישה – לא זורקים רימון ליד ילדה בת 8.

עפר שלח: אין הצדקה לכך.

עפר שלח: השוטרים עושים עבודה מאוד קשה בתנאים קשים מאוד.

עפר שלח: הרבה מוטל על המשטרה, ובעיניי הרבה עוד יותר צריך להיות מוטל עליה, כי היא זו שמבינה וחיה באוכלוסייה.

עפר שלח: זה לא אומר שדברים שחריגים בכל צורה שהיא, יש לקבל.

עפר שלח: אני פותח את הדיון על הספורט לבקשתו של חברי חבר הכנסת יואל רזבוזוב.

עפר שלח: בבקשה.

יואל רזבוזוב: תודה, היושב-ראש.

יואל רזבוזוב: אני מברך אותך על הדיון החשוב הזה.

יואל רזבוזוב: ב-10 באפריל ראיתי שהממשלה מתכננת הקלות בסגר, ושהספורט לא מוזכר בכלל.

יואל רזבוזוב: אני יודע שבספורט צריך לתכנן את הדברים, וספורט זה לא רק חובבני אלא גם פעילות גופנית, גם ריצות מחוץ לבית, גם הספורט המקצועני, גם הליגות המקצועניות, הענפים האולימפיים והלא אולימפיים והפארא אולימפיים.

יואל רזבוזוב: ספורט זה משהו גדול ולכן יש לתכנן ולעשות כמו שצריך.

יואל רזבוזוב: ראיתי שהדברים לא זזים, אז פניתי ליושב-ראש הוועדה חבר הכנסת עפר שלח לשם כך.

יואל רזבוזוב: בעיקרון הוועדה הזו נוסדה לפקח על פעילות הממשלה, וכאן אנחנו מפקחים על אי פעילות הממשלה שלא עשתה כלום.

יואל רזבוזוב: הלחץ הפוליטי הזה עבד – ביום ראשון נקבע הדיון, ביום חמישי הודענו על זה.

יואל רזבוזוב: שעה לפני כניסת שבת פתאום ראינו תוכנית אסטרטגית של השרה מירי רגב לטובת הספורט, הקלות בספורט.

יואל רזבוזוב: התוכנית, כפי שהוגשה, בחיפזון, היא לא תוכננה.

יואל רזבוזוב: רואים בה המון חורים.

יואל רזבוזוב: היא לא מתואמת עם אף גורם.

יואל רזבוזוב: יש שם ספורט ותרבות.

יואל רזבוזוב: בכל הקשור לספורט – יש המון חורים.

יואל רזבוזוב: דברים לא מדויקים.

יואל רזבוזוב: אין שום ודאות בשום נושא לאף אחד – לא לליגות המקצועיות, לא לספורטאים האולימפיים והלא אולימפיים, לא לספורט חובבני.

יואל רזבוזוב: הרי אנחנו יודעים, שאת הדברים הללו צריך לתאם.

יואל רזבוזוב: צריך לדבר עם משרד הבריאות.

יואל רזבוזוב: אם הייתי היום שר הספורט, הייתי ישן במשרד הבריאות.

יואל רזבוזוב: לא הייתי יוצא משם עד שלא הייתי מקבל תשובות.

יואל רזבוזוב: אף אחד לא עושה.

יואל רזבוזוב: השרה רגב בגלל לחץ פוליטי התחילה לעשות פעולות.

יואל רזבוזוב: ראינו בישיבת הממשלה בלילה – הרחיבו למתפללים מעשרה ל-19.

יואל רזבוזוב: צעד מבורך.

יואל רזבוזוב: יש אנשים שמייצגים את הציבור.

יואל רזבוזוב: יש הרב קנייבסקי, שבא ולוחץ ודורש.

יואל רזבוזוב: אולי צריך את הרב קנייבסקי גם לספורט.

יואל רזבוזוב: כי ספורט זה לא רק לבריאות.

יואל רזבוזוב: ראינו שמשרד הבריאות הציג שאנשים עלו במשקל 5 קילו.

יואל רזבוזוב: בטח כשיושבים בבית, לא יעלו במשקל?

יואל רזבוזוב: זה גם חוסן מנטלי.

יואל רזבוזוב: אנשים צריכים את הספורט, לצאת.

יואל רזבוזוב: מה זה, עכשיו 500 מטר לצאת מהבית – מה זה?

יואל רזבוזוב: את מי האדם שרץ בפארק, את מי הוא מסכן?

יואל רזבוזוב: אין סכנה.

יואל רזבוזוב: אם האדם עושה פעילות ספורטיבית – קל לזהות את זה - למה לספור את המטרים?

יואל רזבוזוב: חייבים לשחרר את זה ולסמוך על אנשים.

יואל רזבוזוב: הוכחנו שהציבור בישראל מקשיב.

יואל רזבוזוב: הוא ממושמע.

יואל רזבוזוב: אפשר לסמוך.

יואל רזבוזוב: זה בעניין הפעילות הגופנית.

יואל רזבוזוב: אנחנו רוצים פה כתובת, גם במשרד הספורט.

יואל רזבוזוב: אני לא בא בטענות לחבריי שעבדו קשה באמת, ניסו בעקבות הלחץ לנסח משהו אך לא הצליח להם, כי זה גם לא מתואם עם אף אחד במשרד הבריאות.

יואל רזבוזוב: חייבים שבמשרד הבריאות תהיה כתובת, מישהו שאחראי על תחום הספורט.

יואל רזבוזוב: מה הבעיה שאנשים ילכו לגלוש בים, במרווחים?

יואל רזבוזוב: הם לא מסכנים אף אחד.

יואל רזבוזוב: מה הבעיה לשחק טניס?

יואל רזבוזוב: יש ענפים שמיידית אפשר לשחרר אותם.

יואל רזבוזוב: פשוט צריך לשבת ולדבר על זה.

יואל רזבוזוב: שגורם מקצועי ממשרד הספורט עם אנשים מענפים מייצגים יישב יחד עם גורם מקצועי ממשרד הבריאות ויקבלו החלטה.

יואל רזבוזוב: יום אחד - עשרה ענפים.

יואל רזבוזוב: עוד יום - עוד עשרה ענפים.

יואל רזבוזוב: אנחנו מדברים בלי צופים.

יואל רזבוזוב: פעילות ספורטיבית.

יואל רזבוזוב: פינג פונג.

יואל רזבוזוב: יש הרבה ענפים.

יואל רזבוזוב: אם מדברים על הענפים האולימפיים, יש ספורטאים שבשנה אולימפית.

יואל רזבוזוב: אי-אפשר להפסיק אימונים לחודש, חודשיים, שלושה.

יואל רזבוזוב: צריכים להכיר בהם כחיוניים ולבנות להם תוכנית.

יואל רזבוזוב: אנשי המקצוע צריכים לבנות תוכנית שצריכה להיות מאושרת על-ידי נציג של משרד הבריאות, בעל סמכות, אחד שיהיה לו זמן.

יואל רזבוזוב: אנחנו מבינים שהנציגים הבכירים של משרד הבריאות עובדים קשה, אין להם זמן.

יואל רזבוזוב: הספורט זה לא בסדר העדיפויות שלהם, אבל יש מספיק מחקרים והוכחות למה ספורט חשוב, אז כן צריך להיות נציג של משרד הבריאות שיהיה פנוי לזה 24/7, מול משרד הספורט.

יואל רזבוזוב: אנחנו מדברים על חדרי כושר.

יואל רזבוזוב: זה ענף שמתאמנים מעל מיליון איש, מועסקים מעל 100,000 איש.

יואל רזבוזוב: צריכים להתחיל להחזיר גם את זה.

יואל רזבוזוב: יש מדינות שמתחילות להחזיר, עם הפיצויים, עם המגבלות, אבל תמורת המגבלות צריכים להיות פיצויים, כי חדרי כושר בחודש מאבדים בין 10% ל-15% מנויים.

יואל רזבוזוב: בסוף עוד חודשיים, שלושה הענף הזה ייגמר - לאנשים לא יהיו חדרי כושר ללכת.

יואל רזבוזוב: אנחנו מדברים על חדרי כושר בבניינים.

יואל רזבוזוב: יש הרבה בניינים בשכונות חדשות עם חדרי כושר.

יואל רזבוזוב: תמיד זה אותם אנשים שעולים במעלית ולוחצים על כפתורים.

יואל רזבוזוב: אין שם יותר ממתאמן אחד או שניים ביום.

יואל רזבוזוב: אז למה לא לאפשר?

יואל רזבוזוב: אלה החלטות שאפשר לקבל כבר עכשיו.

יואל רזבוזוב: מדובר על ילדים, חוגי ספורט לילדים.

יואל רזבוזוב: אנחנו מפקידים בידי המאמנים את הדבר הכי יקר לנו – את הילדים.

יואל רזבוזוב: אותם מאמנים – וזה עשרות אלפי אנשים – שצריכים לשלם משכנתא, אין להם שום הכנסה.

יואל רזבוזוב: אנחנו יכולים לסמוך עליהם שיעשו קבוצות קטנות יותר, ויאמנו את הילדים, כדורגל – יעשו מסירות.

יואל רזבוזוב: כדורסל – זריקות לסל.

יואל רזבוזוב: יעשו כושר.

יואל רזבוזוב: אם מתכוונים להחזיר ילדים לבתי ספר, אפשר להחזיר אותם גם לחוגים ולסמוך על המאמנים שיעבדו בקבוצות קטנות יותר ויעשו את המגבלות.

יואל רזבוזוב: אפשר לעשות ספורט תחת מגבלות.

יואל רזבוזוב: אני יודע את זה.

יואל רזבוזוב: בליגות המקצועיות – כדורסל, אני יודע שיש ישיבה ויחליטו.

יואל רזבוזוב: השחקנים הזרים כבר לא בארץ, אז הם צריכים לקבל את ההחלטה.

יואל רזבוזוב: כדורגל – צריכים עד 1 במאי לקבל החלטה.

יואל רזבוזוב: גם כאן יש לעשות צעדים אמיצים.

יואל רזבוזוב: כמו שמשרד הבריאות חושש – ואני מבין את החשש - לפתוח את בתי הספר, אבל כשתתקבל החלטה, יקבלו החלטה.

יואל רזבוזוב: גם בספורט, גם בכדורגל, ואנחנו מבינים שיש זכויות השידור, ורואים אנשים יושבים בבית, רואים ליגה בלרוסית, ואין לי משהו נגדם, אבל רוצים לראות כדורגל.

יואל רזבוזוב: השחקנים הם מקצוענים, כי הם צריכים לדרוש מהם את המקצועיות הזו מחוץ למגרש.

יואל רזבוזוב: יש לקבל פה החלטה אמיצה.

יואל רזבוזוב: הענפים המקצועיים – יתייחס מנכ"ל הוועד האולימפי.

יואל רזבוזוב: בסוף, אנחנו צריכים כתובת.

יואל רזבוזוב: השרה רגב עושה את זה משיקולים פוליטיים.

יואל רזבוזוב: לא באמת מעניין אתה.

יואל רזבוזוב: כדורגל זה לא סטנגה.

יואל רזבוזוב: אי-אפשר להגיש תוכניות לא מציאותיות.

יואל רזבוזוב: אני מקווה שפה בוועדה נצליח להזיז את האבן הזו, כי ספורט זה חשוב – גם ספורט חובבני עממי, גם ספורט מקצועי, גם חדרי הכושר, גם חוגי הילדים.

יואל רזבוזוב: רועי יושב-ראש העצמאיים היה אמור להעלות פה.

יואל רזבוזוב: אנחנו מדברים פה על מאות אלפי משרות שאנחנו יכולים להחזיר גם במגבלות של משרד הבריאות, אפשר להחזר את זה.

יואל רזבוזוב: צריכים אנשי מקצוע שיתכננו, אבל לא לעשות את זה עוד שבועיים או שלושה; היום אפשר להתחיל את הישיבות.

יואל רזבוזוב: תודה.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: אני רוצה להתחיל, כפי שעושים בספורט, מהבסיס.

עפר שלח: אני רוצה להעלות את חברי יורם מנחם, ממאמני הכושר הבולטים בארץ, היה מאמן של נבחרת ישראל וראש עמותת חמש אצבעות שעוסקת בהנחלת הכושר הגופני לבני נוער.

עפר שלח: אם תוכל לתת לנו בקצרה את המשמעות של ספורט בראייה לאומית כמעט.

עפר שלח: אנחנו מכירים לא מהיום.

עפר שלח: אני יודע כמה זה מעסיק אותך ומטריד אותך וכמה אתה מומחה בו.

עפר שלח: למה צריך ספורט דווקא עכשיו?

יורם מנחם: שלום.

יורם מנחם: כבוד גדול בשבילי לדבר פה.

יורם מנחם: ביום חמישי העליתם את נושא הספורט, ותראו כבר היום כמה דיברו על זה, איזו תהודה עשיתם לזה.

יורם מנחם: תראו איזה כוח יש לספורט.

יורם מנחם: נוצר פה חלון הזדמנויות אדיר שגם יטפל בנושא הספורט בנושא הקורונה וגם להביא את המודעות של החינוך הגופני – במדינת ישראל בכלל.

יורם מנחם: אפשר לעשות פה שירות גדול לתחום הזה.

יורם מנחם: אני בתוך חמש אצבעות, תנועת נוער מעל אלף ילדים, שדרך הספורט ממקסמת להם את הפוטנציאל המנטלי.

יורם מנחם: אנחנו לא רוצים שיהיו ספורטאים אלא שאחר כך ישפיעו במדינה דרך הכלים המדהימים שיש בספורט.

יורם מנחם: יושבים בארץ מאות אלפי ילדים.

יורם מנחם: תנועת הנוער הכי גדולה במדינת ישראל זה נושא חוגי הספורט.

יורם מנחם: מאחר הצהריים מעל 2 מיליון ילדים עושים חוגים.

יורם מנחם: הילדים משחררים שם את ההורמונים שלהם, מערכת גדילה, המערכת הפסיכולוגית שלהם, המגע עם החברים, וההתפתחות הפיזיולוגית שלהם.

יורם מנחם: 40 ימים הילדים האלה סגורים בבית, מטפסים על הקירות.

יורם מנחם: אנחנו פוגעים בגדילה שלהם, בהתפתחותם המנטלית.

יורם מנחם: כמה שיותר מהר – גם חמש אצבעות נפגע כלכלית; זה לא מעניין אותי ברמה הכלכלית, אם חמש אצבעות נפגע או אם מאמנים נפגעו.

יורם מנחם: אני מדבר אידיאולוגית על ילדים.

יורם מנחם: הם משמינים, לא מתפתחים, מפתחים פה דברים שליליים שישפיעו עליהם בשלבים יותר מאוחרים.

יורם מנחם: גם ככה מערכת החינוך הגופני בבתי הספר היא מהמדינות הנחשלות בעולם.

יורם מנחם: העולם המערבי כבר הגיע ל-4, 6 שיעורים בשבוע.

יורם מנחם: אנחנו עדיין ב-2, אז זה לא הזמן לתקן, אבל גם ככה אנחנו במערכת חינוך גופני שהיא בינונית ומטה, ובנוסף סגרנו את הילדים 40 יום בתוך הבתים.

יורם מנחם: הדבר המרכזי כרגע זה לחפש את הפתרון, איך לאפשר לילדים, למערכת החוגים להתחיל לצאת החוצה, לנשום אוויר.

עפר שלח: כמאמן כושר מקצועי, איך בתוך המגבלות אפשר לעשות פעילות גם בחוגים וגם אחרת, להחזיר את מיליוני הילדים הללו לפעולה?

יורם מנחם: פשוט מאוד - לייצר חוג שיש בו X ילדים, והמאמנים מחלקים את הקבוצה לחלקים של שבעה, שמונה ילדים, יעבדו בשטחים גדולים די דומה למניין עם 19 איש, אז 8, 9, 10 ילדים.

יורם מנחם: מאמנים יצטרכו לעשות פה חשיבה נכונה ולפזר את הילדים.

יורם מנחם: זה לא רק הילדים – כל הגיל השלישי נמצא תחת סיכון.

יורם מנחם: אנחנו צריכים להעלות את כל התרבות הישראלית בעשרות אחוזים.

יורם מנחם: כל הספורט הישראלי, מגיל קטן עד גיל מבוגר.

יורם מנחם: כל מערכות החוגים, הכול צריך להיכנס למודעות.

יורם מנחם: גם לייצר חוסן נפשי, גופני, מנטלי, וגם להרחיק את האנשים מווירוס, כי הספורט הוא ההכנה הכי טובה להתמודדות אם הווירוס יופיע בגל שני או שלישי.

יורם מנחם: זה מספר אחת בחשיבות.

עפר שלח: עבדת באגודות ספורט גדולות בארץ.

עפר שלח: יש מספיק מתקנים כדי שמה שמתאמן בקבוצת כדורגל או כדו5

עפר שלח: רסל של עשרים יעבוד בקבוצה של שבעה או שמונה?

יורם מנחם: בקלות, כי לכל ספורט מקצועני יש היום חדר כושר.

יורם מנחם: יש אולם קטן.

יורם מנחם: קח את וינגייט.

יורם מנחם: בכל אימון אפשר להזמין את הקבוצה.

יורם מנחם: אם אתה מדבר על קבוצה - חלוקת תפקידים – קבוצה נכנסת לחדר כושר, קבוצה קטנה, קבוצה יוצאת החוצה.

יורם מנחם: יש בקבוצות המקצועיות צוותים של 4 עד 6 אנשים.

יורם מנחם: אין בעיה לחלק את הקבוצות.

יורם מנחם: אפשר לעשות צפייה בחדר וידאו.

יורם מנחם: קל לעשות דבר כזה עם ריחוק גדול אחד מהשני.

עפר שלח: אמרו שאפשר להתאמן שני אנשים קבועים במרחק עד 500 מטר מהבית.

עפר שלח: זה סביר בעינייך?

יורם מנחם: זה הפתרון הראשוני הסביר, אבל אם אומרים לילדים שיצטרכו להגיע לחוגים- -

עפר שלח: לא, אני מדבר על יותר מבוגרים עכשיו.

יורם מנחם: זה מצב לא רע בכלל.

יורם מנחם: ב-500 מטר אפשר להפיק אפקט פיזיולוגי של אימון ברמה הטובה ביותר.

יואל רזבוזוב: אם הולכים לחנויות, מה הבעיה לרוץ בפארק או בים?

עפר שלח: את זה נשאל אנשים ממשרד הבריאות וגם ממשרד הספורט.

עפר שלח: נאמר שהייתי מבקש ממך כנציג משרד הבריאות או משרד הספורט, וממאמני כושר מובילים אחרים, להוציא תוכנית, שיפרסמו ברבים, איך מתאמנים במגבלות הקיימות, אתה יודע להפיק דבר כזה?

יורם מנחם: מאמין שכן, בלי צורך במתקנים מיוחדים.

יורם מנחם: זה win-win שימשוך גם את האנשים לתרבות נכונה ולתורת אימון נכונה.

עפר שלח: יורם מנחם, תודה.

עפר שלח: כדי להעלות את הצד המקצועי אך עדיין באותו עניין - ביטי דויטש, למי שלא מכיר – תציגי את עצמך.

ביטי דויטש: שלום.

ביטי דויטש: אני אלופת ישראל במרתון לשנת 2020 ו-2019.

ביטי דויטש: אני מודה לכם על כך שהזמנתם אותי לכאן.

ביטי דויטש: אני מרגישה אחריות רבה.

ביטי דויטש: אני מייצגת ספורטאים רבים ועשרות אלפים של אזרחים שהיו רוצים להיות כאן ולהביע את הציפייה שלהם מההנהגה והצורך שקשור לחשיבות של ביצוע פעילות גופנית בתקופה הזו.

עפר שלח: אני מכיר את הסיפור שלך.

עפר שלח: את אשה דתית.

ביטי דויטש: חרדית.

ביטי דויטש: יש לנו חמישה ילדים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בת כמה את?

ביטי דויטש: 30.

עפר שלח: מה התוצאה שלך למרתון?

ביטי דויטש: שעתיים ו-32.

עפר שלח: כמה המינימום האולימפי במרתון לנשים?

ביטי דויטש: רק השנה הם עשו קריטריון קצת יותר קיצוני – שעתיים ו-29.5.

ביטי דויטש: הייתי אמורה להתחרות ב-5 באפריל ברוטרדם.

ביטי דויטש: הייתי בכושר שהיה לי סיכוי, אבל זה בוטל.

ביטי דויטש: כרגע אני מתאמנת – הם לא נתנו שום עזרה ושום תמיכה לספורטאי עלית שזה המקצוע שלנו.

ביטי דויטש: אני בעצמי קניתי הליכון, אפילו הליכון בסיסי, שהיה לא טוב ומאוד יקר, קניתי כדי לרוץ.

ביטי דויטש: זה אפילו לא מספיק מהר בשבילי, אבל עשיתי את כל האימונים והריצה על ההליכון.

ביטי דויטש: אני גרה בנווה מיכאל.

ביטי דויטש: זה מושב.

ביטי דויטש: מאחורי הבית שלי יש הרבה שבילים.

ביטי דויטש: אי-אפשר לראות שום אדם שם.

ביטי דויטש: אפשר לרוץ בטבע, אבל לא רציתי להיראות כפושעת שעוברת על החוק.

עפר שלח: המאמנים שלך פנו כדי שתקבלי אישור מיוחד?

עפר שלח: כי כמי שרץ ביערות - אתה יותר רחוק – אין אף אחד ברדיוס של קילומטרים ממך, בטח לא במהירות שאת רצה.

עפר שלח: פנית לקבל אישור?

ביטי דויטש: ניסיתי לקבל משהו מהוועד האולימפי, מהספורט ההישגי.

ביטי דויטש: גם המאמן שלי ניסה, אבל לא קיבלנו שום אישור ושום עזרה.

ביטי דויטש: אמרו: בינתיים לא מדברים על זה.

ביטי דויטש: חשבתי שזה מוזר, וגם שיש כל כך הרבה מדינות – לא רציתי לומר שאני מעבר לקהל.

ביטי דויטש: כולנו באותו מצב, וכולנו צריכים לסבול את זה.

ביטי דויטש: עשיתי מה שיכולתי.

יואל רזבוזוב: את מייצגת את ישראל.

יואל רזבוזוב: הספורטאים הבכירים - זו העבודה שלהם.

יואל רזבוזוב: הם בתקופה הזו יכולים להיות עובדים חיוניים, ולקבל אישור.

יואל רזבוזוב: הריצה שלך לא תזיק לאף אחד, ותוכלי לשמור על כושר.

יואל רזבוזוב: יש לינוי אשרם שלא מפריעה אף אחד.

יואל רזבוזוב: יש שחר צוברי שיכול להיכנס עם הגלשן לים ולא להדביק אף אחד.

יואל רזבוזוב: יש ספורטאים שיכולים לקבל את האישורים המיוחדים הללו ולהמשיך לשמור על כושר.

עפר שלח: במרתון – יש לונה, שהיא ברמה עולמית גבוהה, ויש לנו גם רצים גברים שהשיא הישראלי ירד ל-2.07, שזו תוצאה שאתה יכול להתחרות אתה על מקום מאוד מכובד.

עפר שלח: יש רצה כמו ביטי, שאם תשתתף, כולנו נעמוד מאחוריהם.

עפר שלח: זה יביא גאווה לכולנו.

עפר שלח: יש חיוניות בכך.

עפר שלח: הרי לך שינוי ההנחיות מהלילה לא משנה כלום.

עפר שלח: 500 מטר או 100 מטר, לא משנה לך.

עפר שלח: אין ועדת חריגים שמישהו יכול לעשות כדי לשחרר ספורטאים כמוך?

ביטי דויטש: אני מסכימה.

ביטי דויטש: הם צריכים לתת אישורים, ולתמוך בספורטאים המקצועיים.

ביטי דויטש: זה חשוב וחיוני.

ביטי דויטש: הם משקיעים כל כך הרבה, אבל זה לא יכול להמשיך ככה.

ביטי דויטש: אי אפשר.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: בהצלחה.

עפר שלח: שזה לא יפריע לך לעשות את המינימום האולימפי.

ביטי דויטש: רק בנושא הרצים העממיים – אני מייצגת את הספורטאים המקצועיים אך חשובה לי קהילת הרצים.

ביטי דויטש: אני חושבת שאנחנו מדברים על החזרה לשגרה, אבל עדיין מוגבלים לטווח מצומצם של 500 מטר.

ביטי דויטש: זה מאוד חשוב – ריצה זה צורך בסיסי חיוני לכל אחד.

ביטי דויטש: אנחנו בזמן שמאוד קל להיכנס לדיכאון.

ביטי דויטש: הממשלה שלנו צריכה להבין, כמה חשוב לאדם, לצאת ולהפעיל את הגוף.

ביטי דויטש: לפני שהתחלתי לרוץ, לא ידעתי כמה הייתי צריכה את זה.

ביטי דויטש: כשאני חושבת על הזמן שהייתי אימא ולא נתתי לעצמי לצאת, עצוב לי.

ביטי דויטש: עצוב לי שאנחנו צריכים לחזור.

ביטי דויטש: חשוב גם מבחינה מנטלית ופיזית – אנחנו לא נמות מקורונה אלא נמות מהשמנת יתר.

ביטי דויטש: בארצות הברית יש כמה מחקרים שמוכיחים, שפעילות גופנית על בסיס קבוע משפרת את תפקוד המערכת החיסונית.

ביטי דויטש: מעורר גיחוך שכל מדינה אחרת, כולל המוכות בקורונה, האזרחים כבר יכולים לצאת לאוויר הפתוח, להזיז איברים, ואצלנו אנחנו מרגישים כמו פושעים בישראל.

ביטי דויטש: אנחנו עדיין הרצים בהסגר.

ביטי דויטש: השלטונות גורמים לקהילה שלמה להרגיש כאילו אנו עושים עבירה.

ביטי דויטש: זה לא נכון.

ביטי דויטש: לא נכון ששוטרים ייתנו קנס.

ביטי דויטש: עברנו כבר שישה שבועות ככה.

ביטי דויטש: הגיע הזמן שנרוץ חופשי, ועם כל הכבוד לכל החוקים, אפשר להביא מסכה.

ביטי דויטש: אם אנחנו קצת קרובים, אפשר לחבוש אותה, אבל ריצה זה באוויר הפתוח.

ביטי דויטש: להגביל את זה ל-500 מטר זה יותר מסכן, כי יש אנשים יותר צפופים.

ביטי דויטש: אם יש המרחק והמקום - זה דבר שצריך גם לחזור, לראות שהפעילות היומית הספורטיבית חשובה ובסיסית לחיינו.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: דייקת בדברים.

עפר שלח: אספתי קצת נתונים מארצות הברית – חוסר פעילות גופנית הוא גורם מרכזי למחלות לב – 30%, סכרת – 27%, סרטן, בעיקר סרטן המעי – 21% עד 25%.

עפר שלח: פגיעה במערכת החיסונית – היא גם קשורה לקורונה וגם לסרטן וכן הלאה, זה ברור לגמרי.

עפר שלח: גילי לוסטיג, לגבי היכולת להחריג ספורטאים כמו ביטי דויטש או בענפים אחרים, אם זה חתירה או ענפים לא של מגע גופני, כדי שיוכלו להתאמן.

עפר שלח: בבקשה.

גילי לוסטיג: בוקר טוב.

גילי לוסטיג: ראשית, אני מברך אותך ואת חבר הכנסת רזבוזוב על העלאת נושא החזרה לפעילות ספורטיבית גם בצמרת וגם בנושא העממי.

גילי לוסטיג: זה נושא אקוטי, חשוב מאין כמוהו.

גילי לוסטיג: אני מצטרף מאוד לדברים שאמרו קודמיי.

גילי לוסטיג: בגדול, אני מייצג לא רק את הועד האולימפי בנושא הזה אלא את כל גופי הרוחב.

גילי לוסטיג: הקמנו צוות חשיבה שמורכב מפארא אולימפיים וגם מהענפים הלא אולימפיים, וישבנו בצוותי חשיבה עם יושבי-ראש ומנכ"לי איגודים כדי להבין ולראות איך אפשר להבדיל בין הענפים השונים.

גילי לוסטיג: אנו יודעים, שדחיית המשחקים האולימפיים, שהיה צעד שלא נעשה מעולם – בוטלו שלוש פעמים משחקים אולימפיים במהלך ההיסטוריה, אבל דחייה עוד לא היתה, וגם ביטול כל התחרויות הבין לאומיות והלאומיות בכל המסגרות, עם הגבלות התנועה והסגר, גרמו לשיתוק מוחלט של הספורט הישראלי.

גילי לוסטיג: חודש ימים הספורט הישראלי מובטל.

גילי לוסטיג: למשחקים האולימפיים והפארא אולימפיים נקבעו תאריכים עתידיים – האולימפיים ייפתחו ב-23.7.21, אבל עדיין יש חוסר ודאות לגבי כל התחרויות הבין לאומיות והאירועים הבין לאומיים שבדרך.

גילי לוסטיג: כלומר ספורטאי הצמרת שלנו חיים בחוסר ודאות מוחלט למה יהיה להם בדרך.

גילי לוסטיג: ביטי הזכירה שבוטל מרתון רוטרדם.

גילי לוסטיג: אנחנו לא יודעים מתי אפשר יהיה לעשות שוב קריטריונים.

גילי לוסטיג: הנושא הזה מקבל משנה תוקף לתקופות שיש לעבוד ללא מטרות ברורות וידועות מראש.

גילי לוסטיג: שניכם יודעים מה זה ספורט ברמה גבוהה.

עפר שלח: זה העניין בדיוק – עונת המרתון הבאה היא בספטמבר-אוקטובר, גם של המרתונים הגדולים וגם של היותר קטנים, בגלל מזג האוויר.

עפר שלח: אם הספורטאים הללו לא יתאמנו עכשיו – וזה בכל ענפי הספורט – אין להם סיכוי לעשות את הקריטריון גם אז.

גילי לוסטיג: אגיע לזה מייד.

גילי לוסטיג: גם אתה הזכרת את המרתון – יש לנו חמישה רצים שיורדים מתחת לשעתיים ו-10 שזה משהו שפעם לא יכולנו לחלום על הישגים כאלה.

גילי לוסטיג: למשל, ביטי הזכירה – פנינו למשרד הבריאות בנושא לונה והמרתוניסטים האחרים באמצעות פרופ' דני נמט שפנה ישירות למשרד הבריאות כדי לאפשר להם לרוץ בבן שמן.

גילי לוסטיג: מה זה מפריע למישהו?

עפר שלח: היא יכולה לעקוף אותי – זאת הבעיה.

עפר שלח: ..

גילי לוסטיג: פנינו למשרד הספורט.

גילי לוסטיג: גם הם ניסו לעזור, ושוב קיבלנו תשובה שלילית.

עפר שלח: מי תוקע את זה?

גילי לוסטיג: הספורט הישראלי באמת שיתף פעולה באופן מלא עם כל ההנחיות המחמירות שהיו.

גילי לוסטיג: אמרנו: יש אירוע בין–לאומי, יש מיליון מובטלים, לא רק הספורט בראש מעייננו, צריך פרופורציות, אבל זהו.

גילי לוסטיג: הזכרתם בעצמכם – הספורטאים הללו הם אנשים שמצוינים בתחומם.

גילי לוסטיג: הם מודלים לחיקוי.

גילי לוסטיג: כל האומה הזו גאה שהם מייצגים אותנו, זוכים בהישגים, התקווה נשמעת.

גילי לוסטיג: חודש ימים ספורט הצמרת לא מתאמן בכלל.

גילי לוסטיג: אנחנו צריכים להחזיר מיידית, אפילו ללא הבחנה בין ענפים מסוימים.

גילי לוסטיג: אנחנו צריכים לעשות תוכנית סדורה שאומרת שכל האיגודים יעשו את מתודת החזרה לאימון שלהם.

גילי לוסטיג: נכון שזה יותר קל בענפים ייחודיים – מרתון אופניים, שייט, קייאקים, גלישת גלים וכו'.

גילי לוסטיג: אבל גם האחרים כמו משחקי כדור יכולים לחזור במתודות אימון אחרות כדי לעבוד בנושאים שיורם מנחם הזכיר אותם – יכולות גופניות, יכולת אירובי, גמישות, מהירות, כוח מתפרץ.

גילי לוסטיג: כל האיגודים יכולים לחזור בנושאים האלה.

גילי לוסטיג: הזכרתם את הפתרון.

גילי לוסטיג: אמרתם: עובדים חיוניים.

גילי לוסטיג: ספורטאי הצמרת חייבים להיות מוכרים כעובדים חיוניים.

גילי לוסטיג: אין שום ויכוח שהם כאלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מנסים להבין, מי הכתובת?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי האדם שיושב במשרד הבריאות ואומר: לא?

גילי לוסטיג: אני לא רוצה לגעת בזה.

גילי לוסטיג: אני מציע פתרונות.

גילי לוסטיג: אני מודה לכם שוב על הנושא.

גילי לוסטיג: אני אומר שלא נדבר על העבר אלא על העתיד.

גילי לוסטיג: אנחנו חייבים לחזור לפעילות שגרה מלאה.

גילי לוסטיג: אנחנו מציעים להפוך את מכון וינגייט, המכון הלאומי למצוינות בספורט, למתחם אימונים אולימפי ייחודי.

גילי לוסטיג: הדבר מחייב ביצוע פעולות שתבטחנה שהמקום יהיה שטח סטרילי מבוקר.

גילי לוסטיג: בכלל זה - תיעוד מלא של הנכנסים בשערי המכון, הקצאת מתקני חיטוי בכל מתקן ספורט, קביעת נהלי נקיון בסיום פעילות ושמירת כללי הריחוק הפיזי.

גילי לוסטיג: מינהל הספורט ומכון וינגייט התחילו לעשות את זה לפני הסגר.

גילי לוסטיג: לינוי אשראם וניקול זליגמן – כל אחת התאמנה במשטח נפרד.

גילי לוסטיג: אין שום סכנה ושום בעיה.

גילי לוסטיג: אין שום סיבה לא לחזור.

גילי לוסטיג: אנחנו נתחייב באמצעות היחידות המקצועיות – היחידה לספורט הישגי, לקבוע מעקב מלא אחר בריאות הספורטאים, צוותי האימון והטיפול האמצעות אפליקציות- - -

עפר שלח: הרעיון שאמרת של הפיכת וינגייט למתקן אימונים בזמן קורונה – היה אצל מישהו?

גילי לוסטיג: כן.

גילי לוסטיג: משרד הספורט בהחלט בעניין הזה.

גילי לוסטיג: הם מאוד בעד.

גילי לוסטיג: אני חושב שבשיתוף פעולה מלא אפשר לעשות זאת מיידית, מחר בבוקר.

גילי לוסטיג: רק צריך לקבל את ההחלטה ואני מקווה שהוועדה הזאת תוביל לכך.

גילי לוסטיג: יש ספורטאים שמוכנים לעשות את זה – מוכנים לצאת מביתם, לגור בווינגייט, להתאמן שם, גם המאמנים, גם הספורטאים.

גילי לוסטיג: לא לצאת משם.

גילי לוסטיג: מי שלא מתאמן חודש ימים זה יכול לגרום לנזק בלתי הפיך, אנחנו יודעים.

גילי לוסטיג: אין: בוא נתאמן אחר כך יותר.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: זו הבעיה – שגופי הספורט פונים – ישירות למשרד הבריאות, פונים למשרד הספורט, שהוא הכתובת מבחינתם, ויש שם אנשים טובים, אני מכיר אותם אישית, אבל אף אחד לא הופך שולחנות.

יואל רזבוזוב: צריך ללכת למשרד הבריאות ולהתעקש.

יואל רזבוזוב: כפי שאמרתי – הגדילו את המניין מ-10 ל-19.

יואל רזבוזוב: אותו דבר בספורט – אפשר להכיר בכל האנשים האלה כעובדים חיוניים, ואפשר לתת סיכוי לאנשים לצאת לפעילות גופנית.

יואל רזבוזוב: אם היה בלתי אפשרי, לא הייתי מכנס את הדיון הזה.

יואל רזבוזוב: אפשר ולא עושים את זה.

עפר שלח: יוסי שרעבי, לסוגיה הזו, גם של הספורט העממי וגם של הספורט האולימפי, שמתקשר אתו של הצורך של הספורטאים האולימפיים להתאמן בענפים שברור לכל אדם, בין אם עוסק בזה בעצמו ובין אם מסתכל על זה מהצד, שאפשר לעשות את זה ולשמור על כללי ריחוק עוד יותר גדולים מאשר בבית או במקומות אחרים – איפה זה עומד?

יוסי שרעבי: בוקר טוב.

יוסי שרעבי: אני מסכים עם כל הדוברים.

יוסי שרעבי: אני נמצא בקשר יום יומי עם איתמר גרוטו ועם משה בר סימן טוב.

יוסי שרעבי: אני מגיע אתם להבנות כמעט מדי יום על בסיס נקודתי כולל פתרונות נקודתיים.

יוסי שרעבי: ב-9 במרס פניתי לווינגייט במכתב וביקשתי להיערך להפוך אותו למתחם מבודד סטרילי, לקלוט משלחות ספורט במועד שעדיין לא היה סגר מלא.

יוסי שרעבי: ב-15 במרס הגעתי להבנה די נרחבת עם גרוטו ברוח התוכנית שהגשנו היום, כלומר נכון ל-15 במרס אפשרנו באישור משרד הבריאות - והיתה על זה הסכמה ביני לבין איתמר - לקיים את כל הדברים שעכשיו מדברים עליהם כולל פעילות בקבוצות במרחקים, כולל מגרשי לחתוך מגרשי כדורגל למתחמים ולאפשר בהם פעילויות, לאפשר ריצות במרחב הציבורי ככל שזה פעילות יחדנית.

יוסי שרעבי: פתחנו גם את ווינגייט וגם את האולם החדש להתעמלות אומנויות.

יוסי שרעבי: החזרנו קבוצות כדורגל לאימונים, קבוצות כדורסל.

יוסי שרעבי: כל הדברים שדיברתם בהם היו חלק מהסכם כתוב ביני לבין איתמר גרוטו.

יוסי שרעבי: ב-18 מרס אפילו הצלחתי להחריג בהסכם את בריכת השחייה בווינגייט לאימונים ולמשחקים והכול בכתב.

יוסי שרעבי: ב-19 בכתב התקבלה החלטה ונעשו החמרות.

יוסי שרעבי: כחלק ממדיניות הממשלה, החליטו להקפיא את כל הפעילות מתוך רצון לשטח את העקומה.

יוסי שרעבי: בכל התקופה הזו אנו לא מפסיקים את השיח עם משרד הבריאות והספורט.

יוסי שרעבי: כל פעם אנחנו בודקים את האפשרות להחריג פה ושם.

יוסי שרעבי: המדיניות של הממשלה בתקופה הזו היתה לייצר סגר מלא כדי להשטיח את העקומה.

יוסי שרעבי: במקביל, במועד הזה, התחלנו להיערך לתוכנית היציאה.

יוסי שרעבי: אמרתי את זה בכל מקום, וראיינו אותי בכל מקום – לא חיכינו לדיון הזה.

יוסי שרעבי: ב-19 במרס הוצאתי מכתב לכל הגופים.

יוסי שרעבי: בנינו טבלת אקסל, שלפיה קיבלנו דוחות.

יוסי שרעבי: הם התבקשו להגיש את כל החומרים אלינו לפני חג הפסח כדי שניערך להכין נוסחת פיצויים.

יוסי שרעבי: קיבלנו מאות מסמכים.

יוסי שרעבי: קיבלנו אישור מהחשב הכללי להעמיד שלושה משרדי רואי חשבון כדי לייצר את הנוסחה ואת האמות המידה לפיצויים.

עפר שלח: נגיע סוגיית הקבוצות המקצועיות ומכוני הכושר.

יוסי שרעבי: ב-30.3 הוצאנו הנחיה לכל הגופים שאנחנו רוצים להיערך ליום של אחרי כי זה לא פחות חשוב.

יוסי שרעבי: ביקשנו רעיונות לתוכניות.

יוסי שרעבי: פרסמנו את התוכנית שלנו, שלא נעשתה כלאחר יד, ולא ביום אחד, אלא אחרי חשיבה.

יוסי שרעבי: שמעתם מגילי לוסטיג שעשה עבודת מטה אצלו כחלק מהבקשה שלנו.

יוסי שרעבי: הוא לא היחיד.

יוסי שרעבי: גם המרכזים עשו עבודת מטה.

יוסי שרעבי: כולם התבקשו להציג לנו את המתווה של היציאה לפני הבנתם.

יוסי שרעבי: המסמך שהגשנו במועד הזה נולד מהרצון להתכתב עם תוכנית הממשלה, כדי שזו תהיה המציאות, שעכשיו כשאנחנו חושבים על היציאה מהסגר המוחלט הזה, שמישהו יראה את התרבות והספורט כמחויב.

יוסי שרעבי: יותר מזה – כתבנו במסמך שלנו באופן מפורט את המשמעות הכלכלית של החזרת הפעילות.

יוסי שרעבי: הערך הכלכלי של זה וכל הדברים שאתם מדברים עליהם היום, שאין חולק עליהם.

עפר שלח: יש רק הבדל אחד בינך והשרה לבינינו.

עפר שלח: גם לך יש תוכנית וליורם מנחם יש תוכנית ולגילי לוסטיג יש יש תוכנית.

עפר שלח: לכם יש מקום ליד שולחן הממשלה.

עפר שלח: איך זה מתיישב אפילו עם ההנחיות ששמענו הלילה?

עפר שלח: זה לא מתחבר.

יוסי שרעבי: נכון.

יוסי שרעבי: השרה גם שוחחה עם ראש הממשלה, אני שוחחתי גם עם רונן פרץ, גם עם שי באב"ד, גם עם בר סימן טוב, עם כל מי שרלוונטי לדיונים הללו.

יוסי שרעבי: מה שנאמר לנו ברגע זה – שהם ערוכים לשוחח אתנו לקראת הפעימה הראשונה.

יוסי שרעבי: תוכנית הממשלה מדברת על מייד אחרי יום העצמאות, כלומר המאמץ שלנו כרגע זה לממש את התוכנית הזו יחד עם שלב א' של הממשלה שזה אומר החל מ-1.5, ככל הנראה.

יוסי שרעבי: אנחנו לא רואים מניעה, ואמרתי את זה אמש גם לאיתמר, ואדבר אתו גם היום – אנחנו לא רואים מניעה לממש את התוכנית שהגשנו, בטח בתחום של ספורט עממי שלב א', שזה החזרת הבנות מ-15.3.

יוסי שרעבי: זה כל הדיבור.

יוסי שרעבי: היתה הקפאה של ההבנות בינינו כתוצאה מהסגר.

יוסי שרעבי: אם פותחים את זה מחדש, צריך להחזיר את ההבנות הללו למימוש.

יוסי שרעבי: כל הדברים שהיו בתוקף ב-15.3 זה כל מה שמדברים פה - האימונים, הספורט היחידני, הריצות במרחב הפתוח.

יוסי שרעבי: כל הדברים הללו היו תחת הבנה ב-15.3.

יוסי שרעבי: אנחנו לא רואים סיבה לא לחדש אותן החל מ-1.5 לכל המאוחר.

יוסי שרעבי: אני מבין שנכון לרגע זה רוצים לראות איך הציבור מגיב.

יוסי שרעבי: לכן בעשרת הימים הקרובים עד יום העצמאות עושים זאת בהדרגה.

יוסי שרעבי: לכן שלב א' של הממשלה כפי שהוגדר לא מתחיל עכשיו אלא ב-1.5 או ב-29.4, יום אחרי יום העצמאות.

יוסי שרעבי: אנחנו רוצים ומקווים – ובזה מרכזים את המאמצים - שנקבל את ההיתר לפעול החל מ-1.5.

יוסי שרעבי: במשרד הבריאות מאוד חוששים, והמחלוקות שלנו אתם מאוד גדולות.

יוסי שרעבי: יש ויכוחים אתם, יש מתח, אבל אנחנו לא רואים שום מניעה.

יוסי שרעבי: חשוב לעשות את זה.

יוסי שרעבי: זה מאמץ, ואנחנו שמחים ששמנו את הנייר הזה ומודים על התכנסות הוועדה.

יוסי שרעבי: ככל שהנושא נמצא בסדר-היום הציבורי, כך אנחנו עוסקים בו יותר, כך יש יותר מודעות.

יוסי שרעבי: אני מברך על קיום הוועדה הזאת, זה בהחלט עוזר, אבל יש להבין למה המסמך הוגש היום.

עפר שלח: זה לא מעניין אותי.

עפר שלח: זה נשמע לי קצת חסר אונים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כאילו – אז נכנסנו לסגר, ומראש החלטתם שאם כולם נכנסו לסגר, גם הספורט נכנס לסגר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה, למשל, לא בדקתם את האפשרות להכניס את ספורטאי העלית שלנו לרשימת העובדים החיוניים?

יוסי שרעבי: ההחלטה של משרד הבריאות בתקופה הזו היתה גורפת לגבי כולם.

יוסי שרעבי: בווינגיט מתאמנים, ספורטאים אולימפיים.

יוסי שרעבי: במספרים הרבה יותר קטנים.

יואל רזבוזוב: יוסי, אני יודע שהשיחות שלכם עם משרד הבריאות הן טלפוניות ברמה חברית – אתה מתקשר לאיתמר בלילה.

יואל רזבוזוב: יש לו הרבה דברים על הראש, ויש לו הרבה לחץ בישיבות הממשלה.

יואל רזבוזוב: הוא לא באמת מתייחס לספורט ולדברים שלך.

יואל רזבוזוב: הוא משתדל.

עפר שלח: זו לא טענה לגבי איתמר.

עפר שלח: איתמר גרוטו, שמופיע אצלנו הרבה, לא יכול להגיע, אם אתם לא תגישו לו על מגש את תוכנית הספורט ולא תפעילו את הלחץ הפוליטי שידעו להפעיל ל-19 איש לתפילה, ואף אחד מאתנו לא נגד זה, אבל אם לא יהיה לחץ פוליטי כזה, יקרה מה שאתה טוען שקרה במרס וזה שהבטיחו לכם בכתב ולא קורה.

יואל רזבוזוב: הם ימשיכו להבטיח אם לא יהיה ממונה.

יוסי שרעבי: כל ההבנות היו והכול עבד.

יוסי שרעבי: לכן עולם הספורט קיים פעילויות עד 21.3, אז התקבלה החלטת הממשלה.

יואל רזבוזוב: אנחנו במציאות אחרת מאז.

יואל רזבוזוב: ראיתי שבשלב א' הכנסתם את כל הענפים – היאבקות, ג'ודו.

יואל רזבוזוב: אתם צריכים לגרום למשרד הבריאות לבוא לקראתכם, אז תנו להם ענפים כומ רכיבה, טניס וגלישה, למשל.

יואל רזבוזוב: תעבדו אתם, אבל על זה צריכה להיות ישיבה רצינית מול גורמי מקצוע – זה מה שאנחנו דורשים.

יואל רזבוזוב: לא שיחת טלפון.

יוסי שרעבי: כתבנו תוכנית מאד מפורטת עם רשימת כל הענפים שבעינינו אפשר לצאת לפעילות.

יוסי שרעבי: יש פה רשימה מפורטת פרטנית.

יוסי שרעבי: היא נולדה כתוצאה מהבנה עם איתמר שנגיש רשימה פרטנית כדי שתהיה התייחסות ספציפית, כי עיקרון גנרי, יש לו פרשנויות.

יוסי שרעבי: עשינו רשימה מפורטת כדי שהפתרון יהי ספציפי.

יוסי שרעבי: במעלה הדרך – ואני יכול להביא המון דוגמאות; אני יכול להביא את הדוגמה של המתאמן שלנו - - - לבחור שאישרתי באופן ספציפי כדי שיוכל לעמוד בקריטריונים האולימפיים, כי זה היה טורניר, הזדמנות אחרונה שלו, וזה היה באופן מאוד חריג.

יוסי שרעבי: במועד הזה היה סגר.

יוסי שרעבי: אני יכול להביא את הדוגמה של הפועל ירושלים ש- - - במשחק ביוון, ובנינו מתווה מיוחד בתיאום אתי ועם איתמר.

יוסי שרעבי: אני יכול להביא את הדוגמה של בסקוניה שבאה לארץ במתווה מיוחד כדי לא לגרום לכך שמכבי תשלם מחירים ועונשים מהיורו ליג.

יוסי שרעבי: יש הרבה דוגמאות של פתרונות נקודתיים.

יוסי שרעבי: יש קשר.

יוסי שרעבי: יש להבין – היתה תקופה שהיה חוסר קשר כי היה רצון לשטח את העקומה.

יוסי שרעבי: המציאות הזו הסתיימה.

יוסי שרעבי: אנחנו פוגשים היום את מקבלי ההחלטות במועד שבו יש מקום להתחיל להחזיר את הדברים למסלול.

יוסי שרעבי: השרה נמצאת שם.

יוסי שרעבי: אני נמצא שם מול הדרג המקצועי.

יוסי שרעבי: היעד שלנו ברגע זה – אם המחשבה על חזרה הדרגתית למסלול, שהספורט ייכנס מייד יחד עם כולם, בשלב הראשון.

יוסי שרעבי: על זה המאמצים.

יוסי שרעבי: כפי שמבר הכנסת שלח אומר - השרה בממשלה, אני מול הדרגים המקצועיים.

יוסי שרעבי: יש תוכנית על השולחן.

יוסי שרעבי: אנחנו עכשיו דוחפים אותה בכל הכוח.

יואל רזבוזוב: זה לא מרגיע אותי כי אני יודע מאחורי הקלעים איך זה מתנהל.

יואל רזבוזוב: שוב - אני לא בא בטענות אלא רוצה לעזור לכם.

יואל רזבוזוב: אין לנו יכולת השרה להפוך שולחנות בממשלה, אבל אנחנו רוצים לדחוף את זה.

יואל רזבוזוב: איך קבעתם טורניר כדורגל שמסיים את הליגה עם ארבע קבוצות?

יואל רזבוזוב: הרי אתם יודעים שזה לא הגיוני, זה לא מתנהל מול מינהלת הליגה.

יואל רזבוזוב: לא התנהל מול אף אחד.

יואל רזבוזוב: הקרן של 200 מליון – אנחנו הולכים לקיצוצים רוחביים.

יואל רזבוזוב: מאיפה ה-200 מיליון?

עפר שלח: יוסי, נעלה אותך שוב בהמשך ונדבר על הקבוצות המקצועניות.

עפר שלח: האם תוכל לתת בשורה או אפילו איום – בסוף כוח פוליטי צריך לפעול פה.

עפר שלח: אני אומר לך מה יהיה בין השאר – כיוון שההנחיות הללו הן מאוד לא ברורות, והציבור לא יכול לעמוד בהן, יגיע 1 במאי ויגידו לך ולי: הציבור לא עומד בהן – לא נפתח את מה שהבטיחו ליוסי שרעבי או לציבור הישראלי בכל הנוגע לספורט.

עפר שלח: איפה משרד ההספורט כמשרד שהוא הקצה בדרישה הזו, ואני בטוח שאתה שותף לדרישה הזו כמוני.

יואל רזבוזוב: אין שאלה בכלל.

יואל רזבוזוב: היה חשוב לנו לשים את הנייר הזה.

יואל רזבוזוב: שמנו אותו.

יואל רזבוזוב: זאת המשימה שלנו.

יואל רזבוזוב: הנייר מדבר גם על שלבים נוספים, אבל הוא מדבר על השלב המיידי הזה.

יואל רזבוזוב: דנו במשימה הזו, יש לנו תוכנית עבודה מאוד מפורטת וברורה.

יואל רזבוזוב: היא התגבשה כתוצאה ממשובים שקיבלנו גם מגופים אחרים, המרכזים, הוועד האולימפי.

יואל רזבוזוב: אבל הנייר נכתב ללא תיאום – לא עם הוועד האולימפי, לא עם איילת, לא עם הפארא אולימפיים, לא עם מינהלת הליגה.

יואל רזבוזוב: הנייר הזה נכתב ללא תיאום עם אף אחד.

יואל רזבוזוב: אנשים לא יודעים עליו.

יואל רזבוזוב: זה מה שאומרים אנשי המקצוע.

יוסי שרעבי: זה לא נכון.

יוסי שרעבי: עכשיו פירטתי את לוחות הזמנים של המכתבים והבקשות וההנחיות שהוצאתי.

יוסי שרעבי: כפי שאתה רואה, הן מתחילות כבר ב-19.3.

יוסי שרעבי: החומר נאסף מאז, להיערך ליום הזה.

יוסי שרעבי: לשאלתו של חבר הכנסת שלח – מבחינתנו, זה יהיה קריסה של הספורט הישראלי.

יוסי שרעבי: לא נוכל לאפשר את זה.

יוסי שרעבי: נעמוד עם הרגליים האחוריות.

יוסי שרעבי: מבחינתנו עכשיו זה הדבר החשוב ביותר, ועד רגע זה, היה חוסר קשר.

יוסי שרעבי: גם הבנו – יש משימה, וההחלטה של ראש הממשלה ושל ממשלת ישראל היתה משימה לנסות לשטח את העקומה.

יוסי שרעבי: כל השוק, לא רק הספורט, שילם מחיר כבר מאוד.

יוסי שרעבי: ברגע הזה המחיר של אי החזרת הפעילות הספורטיבית למסלול הוא דרמטי.

יוסי שרעבי: אני עוד לא מדבר על הצד הכספי.

יוסי שרעבי: גם השרה וגם אני נכנסים לדיונים אינטנסיביים כבר בימים אלה, כל אחד בזירה שלו – אני מול הדרג המקצועי, היא מול הדרג הממשלתי, מול ראש הממשלה וממשלת ישראל ומול המל"ל כדי לאפשר את הדברים הללו.

יוסי שרעבי: זה היעד.

יוסי שרעבי: אנחנו עובדים מול משרד הבריאות, זו עבודה מול המשטרה, מול המל"ל, מול המשרד לביטחון פנים בסוגיית האכיפה, כמובן מול ראש הממשלה.

יוסי שרעבי: אנחנו עובדים בכל הערוצים.

עפר שלח: תודה בשלב הזה.

עפר שלח: ד"ר אפרת אפללו, מנהלת המחלקה לחינוך וקידום בריאות, בריאות הציבור.

עפר שלח: אני בטוח שאת יודעת את כל הנתונים ואת כל המשמעות של האמירות בצורך בפעילות גופנית לטובת הציבור.

עפר שלח: אל מול זה, איפה עומדת המדיניות שלכם?

עפר שלח: בנוסף, דובר פה על הפעילות הפארא אולימפית בכל הנוגע לספורטאים תחרותיים.

עפר שלח: אבל לנכים פעילות ספורטיבית זה בריאות במובן הכי מיידי שיש – אופני יד או חדרי כושר או כל פעילות אחרת.

עפר שלח: איפה אתם אל מול הצורך הזועק הזה?

אפרת אפללו: תודה.

אפרת אפללו: זה צורך בריאותי לכולם – לילדים, מבוגרים.

אפרת אפללו: ראינו את זה מתחילת הדיון.

אפרת אפללו: ספורטאים אולימפיים ופארא אולימפיים ועצם קיום הוועדה וההד התקשורתי שנוצר בימים האחרונים - ואני שמחה שהדברים על השולחן - זה מדגים כמה ספורט הכרחי לבריאות של כולנו.

אפרת אפללו: אנחנו לא רוצים לצאת מהמגפה הזו עם אנשים הרבה יותר חולים מסיבות אחרות, וזה מתקשר ישירות גם לתזונה של כולם.

אפרת אפללו: אפתח ואומר שאיני בקיאה בפרטי המסמך של משרד הספורט.

אפרת אפללו: שוחחתי עם פרופ' גרוטו והוא אמר שהוא ומנכ"ל משרד הספורט אמורים לדון במסמך הזה היום.

אפרת אפללו: איני בקיאה בו ולכן איני רוצה להגיד שום דבר.

אפרת אפללו: כמובן, כמו כל המסמכים שיצאו עבור כל המשרדים השונים, גם המסמך הזה חייב לעבור התאמות בהתאם להנחיות משרד הבריאות.

עפר שלח: אבל אם את לא בקיאה, למה משרד הבריאות אמר שאת תעני לשאלות שלנו?

עפר שלח: אני מתנצל.

עפר שלח: נאמר פה דבר חמור מזה, כלומר אמר שהיה הסכם בכתב שלא קוים, אז היו הנחיות מסומות, אבל עכשיו גם לא ברור אם אי פעם יחזור.

עפר שלח: מי האיש שמקבל את ההחלטה, האם פותחים את הספורט העממי, מה עושים עם הספורט האולימפי – מי הקודקוד שמקבל את ההחלטה הזו במשרד הבריאות?

אפרת אפללו: כרגע פרופ' גרוטו אמון על זה.

אפרת אפללו: הוא ימנה רפרנט שיעבוד מול משרד הספורט.

אפרת אפללו: הוא דיבר אמש עם מנכ"ל משרד הספורט שישוחחו היום על המסמך הזה.

אפרת אפללו: אתם שוכחים שספורט זה לא רק ספורט תחרותי.

אפרת אפללו: רוב האנשים הם לא ספורטאים אולימפיים או ספורטאים מצטיינים.

אפרת אפללו: אני לא מזלזלת לילה, אבל פעילות גופנית ותזונה בריאה וחוסן נפשי הם עקרונות שמשרד הבריאות ושירותי בריאות הציבור מאוד שמים דגש עליהם.

אפרת אפללו: יש לנו המון תכנים, המון הסברה שנעשית בנושא.

עפר שלח: מה עוזרת לי ההסברה?

עפר שלח: אני לא יכול לרוץ.

אפרת אפללו: אמרו לי שנושא הדיון הוא פעילות גופנית.

אפרת אפללו: לא רק ספורט.

עפר שלח: עם זה התחלנו.

עפר שלח: אבל זה כל כך חשוב, ואת יודעת כמוני – משרד הבריאות השקיע הרבה מאוד ויש לברך על סימון האוכל כדי שנאכל יותר בריא.

עפר שלח: אם נעשה ספורט זה עוד חשוב יותר, סליחה על דעתי הלא מקצועית, מאשר סימון האוכל.

עפר שלח: למה את אומרת: ימונה רפרנט, ולמה איתמר גרוטו, שהוא אדם שכל מדינת ישראל על הראש שלו, צריך להיות האיש שפוסק גם בזה?

אפרת אפללו: אני לא הדוברת שלו, אבל זה קצת מוקדם.

אפרת אפללו: בוא נחכה.

אפרת אפללו: יצאו אתמול תקנות חדשות.

אפרת אפללו: כפי שאמר יורם מנחם, רדיוס של 500 מטר זה משהו אפשרי.

אפרת אפללו: גם בתוך הבית יש המון המלצות, סרטונים, המון דברים שאפשר לעשות.

אפרת אפללו: זה כן נמצא בסדר העדיפויות.

אפרת אפללו: אם נסתכל על חדרי כושר, למשל, שהם כרגע בעייתיים מבחינת שמירה על היגיינה, ואנחנו יודעים שהמעבר של הנגיף הזה הוא טיפתי - חדר כושר יכול להיות כר פורה להדבקה.

יואל רזבוזוב: אנחנו יודעים למה לא.

יואל רזבוזוב: זה צריך להיות בעבודה, לא רק על השולחן.

אפרת אפללו: אם ניתן לאנשים לצאת עכשיו לספורט בפארקים ובשטחים הפתוחים זה בסדר, אבל המצב שנוצר לא בסדר - יכולים להיות מקומות צפופים כמו הטיילת בתל אביב, שכל אחד יוצא לפעילות ספורט מבורכת, אבל הרבה מאוד אנשים יחד זה סוג של התקהלות עם חשש להדבקה.

עפר שלח: אתם רואים מול העיניים, ואני מבין למה, את התמונה של הטיילת בל אביב, ולכן ביטי דויטש לא יכולה לרוץ ליד המושב שלה.

עפר שלח: גם אני, רץ חובב, לא יכול לרוץ ביער בן שמן.

עפר שלח: במקום להגדיר את כללי ההתנהגות בפעילות גופנית ולפקח על כך שהם מתבצעים, כולל בטיילת בתל אביב, אתם אוסרים על זה לפי הדבר הכי חמור, ומונעים את זה שייסע מי שרוצה ליער בן שמן וירוץ שם.

עפר שלח: זה בסדר גמור.

אפרת אפללו: כולנו רואים את נתוני התחלואה היום יומיים.

אפרת אפללו: צעד-צעד.

אפרת אפללו: הכול צריך לעשות בצורה מבוקרת.

אפרת אפללו: קשה לפקח, למשל, על גלישה בים.

אפרת אפללו: יש דברים שאפשר לפקח עליהם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה יקרה בגלישה בים?

אפרת אפללו: זה יקרה.

יואל רזבוזוב: זה דורש תכנון.

יואל רזבוזוב: אנחנו רוצים לתת לאנשים ודאות, לאנשי הספורט החובבני ולאנשי הספורט האולימפיים ודאות והלא אולימפיים והפארא אולימפיים, לכולם.

יואל רזבוזוב: הוודאות היא אצלכם, לא אצלנו.

אפרת אפללו: הוודאות היחידה כרגע היא מההנחיות של ראש הממשלה ומנכ"ל משרד הבריאות שניתנו אמש.

אפרת אפללו: אפשרות לבצע פעילות עד 500 מטר.

יואל רזבוזוב: לא הגשתם תוכנית תכנון.

יואל רזבוזוב: תגישו תוכנית.

יואל רזבוזוב: תבנו.

יואל רזבוזוב: אנחנו מבקשים שאתם תעשו יוזמה.

אפרת אפללו: התוכנית לא הונחה על שולחננו.

אפרת אפללו: נשב על זה.

אפרת אפללו: כמו שאנחנו יושבים עם משרד החינוך ופרטנו בנושא החינוך המיוחד את העבודה לשלבים, וזה יצא לפועל, זה ייצא לפועל גם בספורט.

אפרת אפללו: במיוחד אם יוסי מנכ"ל משרד הספורט אומר שהוגש פירוט של חוגים.

אפרת אפללו: צריך לעשות את ההתאמות.

יואל רזבוזוב: פרופ' גרוטו לא יכול לעשות את זה.

יואל רזבוזוב: הוא לבד.

יואל רזבוזוב: יש עליו גם בתי הספר, הכול.

אפרת אפללו: הוא לא לבד.

אפרת אפללו: יש לו רפרנטים בכל בתחומים גם לתחום הזה – אם עוד אין מישהו – יכול להיות שמונה מישהו, בזמן שאנחנו מדברים, אבל זה יקרה.

עפר שלח: היתה ישיבה שנכחת בה ,של קבוצה בתוך משרד הבריאות, שדנה בנושא הזה - ועכשיו אני מדבר רק על הספורט העממי, שהסתכלה מה נכון לרצים או לרוכבי אופניים, ויש בארץ מאות אלפים כאלה, לקייאקים או לגולשים, מה נכון להם ומה אנחנו יכולים לעשות, או קודם אומרים לא, ואז שואלים מה אתה רוצה?

עפר שלח: כי ככה זה נראה.

עפר שלח: היתה ישיבה כזו?

אפרת אפללו: אני אישית לא נכחתי בישיבה כזו, אבל פעלתי במסגרת תפקידי לקידום ולהנגשת הרבה מאוד תכנים שמאפשרים לאנשים לעשות פעילות גופנית בביתם, באזור שסמוך לביתם שזה לא פחות חשוב, כי רכיבה על אופניים אתה יכול לעשות ברדיוס סביב הבית, וגם הליכה וגם ריצה אתה יכול לעשות ברדיוס של חצי קילומטר.

אפרת אפללו: המסמך שפורסם ביום ששי – לא ראיתי אותו על שולחני.

אפרת אפללו: הבנתי שהיום לפרופ' גרוטו ולמנכ"ל משרד הספורט יש דיון בנושא.

אפרת אפללו: אני מקווה שאחרי זה נהיה יותר חכמים.

אפרת אפללו: אנחנו במציאות חדשה ומאתגרת.

אפרת אפללו: חייבים לחשוב מחוץ לקופסה ואנחנו עושים את זה.

אפרת אפללו: אנחנו עובדים וחושבים על הרבה מאוד דברים.

עפר שלח: בשלב הזה אתם לא נותנים לנו לרוץ בתוך הקופסה.

אפרת אפללו: אנחנו מדברים על הספורט התחרותי והביתי, אבל לא מדברים על האוכלוסיות בסיכון שבשלב הבא גם לא יוכלו לצאת.

אפרת אפללו: אנחנו גם עובדים בנושא הזה.

אפרת אפללו: אנחנו חייבים שיתוף פעולה של משרד הספורט לטיפול בנושא קשישים שלא יוכלו.

יואל רזבוזוב: אז תשבו אתם עד שייצא עשן.

יואל רזבוזוב: אבל תיזמו פגישות.

יואל רזבוזוב: תשבו, תדברו על כל ענף – על חובבנים, מקצוענים, מבוגרים, ילדים.

יואל רזבוזוב: כל יום אפשר להוציא הנחיות.

יואל רזבוזוב: למה לחכות?

אפרת אפללו: והנושא של התזונה – זה סופר חשוב.

אפרת אפללו: אי אפשר לנתק אותו מפעילות גופנית.

אפרת אפללו: חייבים לדבר על זה ביחד עם הנושא של תזונה בריאה.

אפרת אפללו: האם פרופ' רונית- - - מנהלת אגף התזונה במשרד הבריאות תוכל לומר על זה כמה מילים?

עפר שלח: תזונה זה נורא חשוב, אבל לא ניכנס לזה עכשיו אלא אם יישאר לנו זמן.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: נעבור לנושא מועדוני הכושר.

עפר שלח: קרן שתוי, מנכ"לית הולמס פלייס.

עפר שלח: אם תוכלי לתאר – אנחנו על התפר בין ספורט לעסקים.

עפר שלח: אתם גם עסק.

עפר שלח: אם תוכלי לתאר את מצבכם, ואת הצפי ומה שאתם מבינים מהנחיות הממשלה שיצאו הלילה.

קרן שתוי: אתאר את הענף – לא אדבר על הולמס פלייס ספציפית.

קרן שתוי: בענף חדרי הכושר יש קרוב ל-1,500, 1,700 מועדוני כושר.

קרן שתוי: בקבוצת הולמס פלייס יש רק 50.

קרן שתוי: עממי – אתם מדברים על מעל מיליון ישראלים שמגיעים לחדרי הכושר כמעט כל יום, ועכשיו יושבים בבית על הספה.

קרן שתוי: אני לא מזלזלת לרגע במצב המתאמנים האולימפיים והפארא אולימפיים.

קרן שתוי: אני חושבת שזה חשוב.

קרן שתוי: אני בטוחה שהם שומרים על כושר.

קרן שתוי: אני חושבת שהרבה יותר משמעותי לוודא שעם ישראל חוזר לעשת כושר ולא רק בזום או בפארק 500 מטר מהבית אלא מצב שבו ייתנו לנו לפתוח את מועדוני הכושר לפי המסמך שהעברנו, לפי התניות משרד החינוך.

קרן שתוי: אפרת דיברה על פיקוח.

קרן שתוי: אנחנו גופים שיכולים להיות מפוקחים.

קרן שתוי: אפשר לעשות מסילה כן ומסילה לא, למצוא דרך להכניס אנשים במרווחים הגדולים שיש לנו במועדונים כדי להחזיר את עם ישראל לכושר.

קרן שתוי: אני אמא לשתי בנות.

קרן שתוי: הלמידה המקוונת הזו שמצריכה אותי להיות כל היום בחוץ היא נחמדה, אבל היא לגמרי לא באמת ללכת לבית ספר – אין מה להשוות.

עפר שלח: התוכנית, שהגשתם, עברתם עברה פיקוח בריאותי שיכול לומר שמה שאתם מציעים, יאפשר עבודה בטוחה?

קרן שתוי: אנחנו קוראים מחקרים כל הזמן.

קרן שתוי: המסמך הזה נכתב על בסיס מדינות אחרות שמתכננות כבר את החזרה לשגרה.

קרן שתוי: אתמול יצא המסמך של ארצות הברית, וטראמפ אומר: חדרי הכושר ייפתחו בפעימה הראשונה.

קרן שתוי: עם מגבלות – כמות אנשים וכו'.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תוכלי לתת את הפרטים של התוכנית הזו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חובבת כושר, אבל יודעת שמכוני כושר הם מקום מיוזע, צפוף, וכל מי שחושב על קורונה לא ירצה להיכנס למקום כזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז מה התוכנית אומרת – איך אפשר להתמודד עם זה במכון כושר צפוף?

קרן שתוי: רוב הזמן חדרי הכושר הם מקום צפוף ומיוזע, וגם אם הוא מיוזע, קורונה לא עוברת בזיעה אלא באופן טיפתי.

קרן שתוי: גם היום יצאו מחקרים שאומרים שלרוץ עם מסכה זה בסדר גמור ואפשר לעשות את זה.

קרן שתוי: דיברנו בתוכנית שלנו על חמישה שלבים.

קרן שתוי: ראשון הוא נקיון והיגיינה.

קרן שתוי: הגברה מאוד משמעותית של הנקיון, צוותי נקיון, אלכווג'ל, כפפות ומסכות לאנשי הצוות, הקפדה על מגבת אישית על כל ציוד, הפרדה בין המתאמנים במסילות הריצה.

קרן שתוי: יש לנו אלפי מסילות במועדונים.

קרן שתוי: אפשר לעשות מסילה כן מסילה לא, כפי שהתוכנית בארצות הברית מדברת וכפי שעשו בסין.

קרן שתוי: מדידת חום בכניסה, תשאול על תסמינים, חתימה על הצהרת בריאות תיעודית בכניסה למועדון.

קרן שתוי: כל מי שנמצא בקבוצות סיכון אנחנו מציעים שבשלב זה לא יוכל להגיע למועדון – מי שהוא בעל מחלות רקע ומי שמשרד הבריאות החליט שלא יכול להגיע למועדון.

קרן שתוי: אנחנו גם מכירים את חברי המועדון שלנו כי הם בדרך כלל קבוצה סגורה.

קרן שתוי: הם אפילו חתומים על הצהרות בריאות.

קרן שתוי: אנחנו מדברים על מתקני אימון וכמות אנשים במתקן שלא תעלה על הפרדה בין מטר וחצי בין כל המתאמנים.

קרן שתוי: אפילו בחדר ספינינג להפריד בין המתאמנים.

קרן שתוי: היום רמת המודעות של האנשים מאוד גבוהה.

קרן שתוי: אליי פונים אלפי אנשים – תחזירו לנו את האוויר.

קרן שתוי: אנחנו לא יודעים לצאת להתאמן בפארקים.

קרן שתוי: אנחנו לא יודעים ולא רוצים לעשות אימונים בזום.

קרן שתוי: אנחנו רוצים להגיע למועדון, למתקנים.

קרן שתוי: תסמכו עלינו – אנחנו חברות גדולות.

קרן שתוי: תפקחו אותנו.

קרן שתוי: יש פיקוח של משרד הבריאות.

קרן שתוי: תייצרו עבור חדרי הכושר שהם גוף לאומי ותומך, הוא תומך בבריאות הציבור – בהשמנה, בבריאות של אנשים.

קרן שתוי: אנשים שמגיעים לחדרי כושר הם חסינים, לא נמצאים בקבוצות סיכון.

קרן שתוי: אני אחרי הרבה שיחות עם חברי כנסת.

קרן שתוי: אין אף אחד שלוקח אחריות על התחום הזה.

קרן שתוי: על הפארא אולימפיים לוקחים- - -

יואל רזבוזוב: קודם כל, גם חדרי הכושר זה חלק מהדיון הזה.

יואל רזבוזוב: זה מעל מיליון מתאמנים ומעל 100,000 מועסקים.

יואל רזבוזוב: בהמשך לשאלה של עופר – יש הרבה מסמכים שקיבלתי.

יואל רזבוזוב: יש לי יוסי מנור, מנהל היחידה לנגיפים בסביבה לשעבר במשרד הבריאות.

יואל רזבוזוב: הוא חתום על כל מה שאמרת, על כל המגבלות שחדרי הכושר מוכנים לקחת.

יואל רזבוזוב: מנהל נגיפים זיהומיים במשרד הבריאות, לשעבר.

יואל רזבוזוב: הוא מבין בזה, והוא חתום על כל המגבלות האלה – גם בקאנטרי, גם בבריכות השחייה, ואנחנו לקראת הקיץ.

יואל רזבוזוב: חדרי הכושר – אפשר לעשות ספורט.

קרן שתוי: אפשר להביא עשרות חוות דעת.

קרן שתוי: אני לא פוליטיקאית.

קרן שתוי: בסך הכול יש לי עסק.

קרן שתוי: אני מבינה שההחלטות יושבות במקום אחד.

קרן שתוי: כפי שאמרת – אנחנו לא מצליחים להגיע לדיון נורמלי עם אנשים שלא יגידו לנו למה לא אלא איך כן.

קרן שתוי: כתבנו מסמך, עבר את משרד התרבות והספורט.

קרן שתוי: חלק מהמסמך שיוסי הוציא, אנחנו דיברנו עם השרה רגב וביקשנו ממנה את ההנחיות וזה מה שקיבלנו.

קרן שתוי: אנחנו לא יכולים להמשיך לדבר על קבוצת אוכלוסייה קטנה.

קרן שתוי: בסוף מיליון ישראלים יושבים בבית על הספה שלהם.

קרן שתוי: אנחנו מוציאים כל יום 40 שיעורי זום בחינם.

קרן שתוי: זה לא מגיע בכלל לרמת ההשתתפות של אנשים שמגיעים למועדונים.

קרן שתוי: זה לא באותו סדר גודל, ולא סתם אנשים משמינים ונכנסים לדיכאון.

קרן שתוי: החברה שלנו תסבול בהמשך ממחלות מהרבה יותר גרועות מהקורונה, וחבל שזה לא מקבל את קדמת הבמה.

קרן שתוי: אנחנו העם.

קרן שתוי: האנשים שבאים לחדרי הכושר הם העם.

קרן שתוי: אני לא מדברת על הולמס פלייס אלא על חדר הכושר בקריית שמונה ובקריית גת ובאילת – מקומות שבהם לאנשים אין להם לאן לצאת.

קרן שתוי: הם תקועים בבתים שלהם.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: אמרת את הדברים מאוד ברור.

עפר שלח: חיים פרנקל, מועדון ספייס, מפורום מועדוני הכושר.

חיים פרנקל: כל מה שקרן אמרה, זה אמת.

חיים פרנקל: אנחנו מעסיקים מעל 100,000 עובדים.

חיים פרנקל: 70% מהעובדים שלנו הם מקצועיים – מדריכי חדר כושר, מדריכי סטודיו, פילאטיס, זומבה וכדומה.

חיים פרנקל: הם כרגע בבית.

חיים פרנקל: אין מי שיטפל בהם.

חיים פרנקל: אם המועדונים הגדולים ימשיכו להיות סגורים, הם ייפלו על הביטוח הלאומי, ימשיכו לקבל את דמי האבטלה שלהם ויישארו ללא תעסוקה.

חיים פרנקל: זה חלק מהמאבק שלנו, לחזור לשגרת עבודה רציפה.

חיים פרנקל: ברגע שתחזירו את הספורט העממי, שאנשים יוכלו להתאמן בחוץ, זה לא יעזור לקהל העובדים שלנו ולספקים שלנו לצאת ממעגל האבטלה.

עפר שלח: אתם ברשת שלך ובמועדוני הכושר שאתה מייצג לצורך העניין, מוכנים מחר ליישם, למשל, את התנאים שהונחו בתוכנית שקרן דיברה עליה, שלפחות בפרנציפ נמצאים בתוכנית שהציג משרד הספורט?

עפר שלח: אתם ערוכים לזה מחר בבוקר?

חיים פרנקל: כבר נערכנו לזה.

חיים פרנקל: ברגעים אלה ממש המועדונים עוברים שיפוץ – הציוד זז למרווחים של משרד הספורט.

חיים פרנקל: אם מחר בבוקר אומרים go – ספייס יכולים לפתוח את הדלתות.

קרן שתוי: מעבר לעובדה הזאת, אנחנו עסק.

קרן שתוי: חיים יסכים אתי וגם ירון סלע.

קרן שתוי: אנחנו מייצגים את כל חדרי הכושר במדינת ישראל.

קרן שתוי: אי-אפשר לפתוח אותנו ב-20% תפוסה.

קרן שתוי: אין לזה היתכנות כלכלית.

קרן שתוי: זה עסק.

חיים פרנקל: אני רוצה לחדד – המועדונים הם מספיק גדולים ועם מרווחים כדי לעמוד במרווחים שלכל לקוח יהיו 10 מטרים אימון, ובסטודיו 5 מטר.

חיים פרנקל: זה ייתן את המענה שנוכל לפתוח ולתת לקהל שלנו מענה.

חיים פרנקל: ההמלצות יהיו יותר קשות - לא נוכל לפתוח ובטח לא להיות יותר כלכליים.

חיים פרנקל: זה יגרום לנו רגע אחרי הפתיחה לפשיטת רגל.

עפר שלח: ירון סלע, נציג התאחדות בעלי העסקים בענף הכושר והספורט.

עפר שלח: הולמס פלייס וספייס הם מועדונים גדולים, הם יכולים להרשות לעצמם מסילה כן, מסילה לא וכן הלאה.

עפר שלח: חדרי כושר יותר קטנים יוכל לעמוד במגבלות שמשרד הבריאות יטיל עליהם ועדיין שיהיה שווה להם לפתוח את הדלת?

ירון סלע: חד משמעית כן.

ירון סלע: אין לנו ברירה אחרת – גם לקטנים, גם לבינוניים וגם לגדולים.

ירון סלע: כולנו מבינים את המצב שנוצר.

ירון סלע: כולנו נמצאים במלכוד 22.

ירון סלע: ככל שנתרחק היום ולא פותחים אותנו תחת מגבלות מסוימות, אנחנו הולכים ונגמרים והעובדים שלנו הולכים ונגמרים.

ירון סלע: באנגלית קוראים לנו תעשיית health and fitness club.

ירון סלע: אנחנו תעשייה בריאה ובריאות.

ירון סלע: איכשהו זרקו אותנו לתרבות פנאי.

ירון סלע: אנחנו בריאות.

ירון סלע: אני שומע את נציגת משרד הבריאות אומרת שאנחנו המקום שבו הקורונה תתפשט הכי מהר.

ירון סלע: אני לגמרי לא מסכים אתה.

ירון סלע: אני רואה את הכתבות ואת המחקרים.

ירון סלע: כולנו רואים מה קורה בחו"ל – מועדוני כושר חזרו שם קטנים כגדולים.

עפר שלח: בוא נדייק.

עפר שלח: קיבלנו מחקר מהממ"מ.

עפר שלח: גם במדינות כמו צ'כיה או פולין, שהקדימו אותנו בהקלות – חדרי כושר לא בכולם פתוחים.

ירון סלע: צ'כיה חזרה לפעול, סין חזרה לפעול, דרום קוריאה חזרה לפעול – תחת מגבלות, אבל יש דיאלוג.

ירון סלע: אני כל כך מסכים עם דבריה של קרן וחיים, שאין לנו עם מי לנהל דיאלוג.

ירון סלע: הכנו לעצמנו על סמך מה שראינו בעולם, ומה שהם אמרו – כולנו שותפים לזה.

ירון סלע: הקטנים, הבינוניים והגדולים יודעים לטפל במסילה לא ומסילה כן, בכל מה שצריך.

יואל רזבוזוב: כמה מנויים אתם מפסידים כל חודש?

ירון סלע: בין 10% ל-15% מהקהל שלנו נעלם כל חודש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם במצב הכלכלי הקשה שאנחנו צפויים לו, אנשים לצערי הרב, יוותרו על המנוי לחדר כושר.

ירון סלע: קודם כל בוא נדבר על מה אפשר לעשות ולעזור.

ירון סלע: אני אופטימי עם התעשייה הזאת.

ירון סלע: היא נדרשת, חיונית, ודווקא עכשיו כשנסגרנו – שוב אני מצטרף לדבריה של קרן - כמות הפניות של הלקוחות שמתחננת: תחזירו את המועדון.

ירון סלע: אני אומר לכם מאוד יפה.

ירון סלע: תעזרו לנו להחזיר את השפיות למיליון מתאמנים ול-100,000 עובדים לחזור לעבודה.

ירון סלע: אמר חיים - אם לא נחזיר אותם לעבודה, מחר בבוקר הם כולם מובטלים.

ירון סלע: כבר לא בחל"ת.

ירון סלע: הם צעירים, בני 25, 30.

ירון סלע: החל"ת תכף נגמר.

יואל רזבוזוב: הענף הזה הולך לקרוס, אם עוד חודש במגבלות ולא מקבלים פיצויים מהמדינה.

ירון סלע: אנחנו ענף שכדי לפתוח אותו, דרוש הון עתק.

ירון סלע: אני לא רוצה להיכנס לכמה עולה לפתוח הולמס פלייס – 10, 20, 30 מיליון.

ירון סלע: אבל גם מועדון קטן עולה חצי מיליון עד מיליון שקל.

ירון סלע: אם נקרוס, להרים אותנו מההתחלה שוב, זה כבר לא יהיה בידיים פרטיות.

ירון סלע: תצטרכו להלאים את התעשייה הזו.

עפר שלח: אתם נכנסים תחת הקריטריון של הסיוע של משרד האוצר לעסקים, כל אחד לפי גודלו.

עפר שלח: זה נכון?

ירון סלע: אולי הקטנים והבינוניים מכירים את זה טוב יותר.

ירון סלע: דיברתי בימים האחרונים עם עשרות בעלי מועדוני כושר פרטיים שביקשו כולם הלוואות בערובת מדינה.

ירון סלע: אולי 3% אמרו שהם במשא ומתן – עוד אחד לא קיבל את הכסף.

ירון סלע: חיים, אתה יודע על מישהו שקיבל?

חיים פרנקל: לא.

חיים פרנקל: אם תדברו עם האוצר, יגידו לך שאנחנו ענף בסיכון, ולכן אפילו ממשרד האוצר ההמלצה היא לא לתת.

ירון סלע: והדבר היותר נורא – יש פה קרן, חיים ואותי, שנגיד לך שלביטוח הלאומי אנחנו צריכים לשלם 177 שקלים, כשאנחנו סגורים, על עובד.

ירון סלע: חיים, יש לו קרוב ל-900 עובדים.

ירון סלע: לכן הוא נכנס להוצאה כשהוא סגור, של 200,000 שקל בחודש למדינה.

ירון סלע: זה נשמע לכם הגיוני?

ירון סלע: אנחנו מושבתים לחלוטין.

ירון סלע: אין לנו הכנסה של שקל.

חיים פרנקל: ונקודה חשובה, שמשרד הבריאות יודע - גם אנשים שהתאמנו, בריאים, ששמרו על אורח חיים בריא, כמות הנדבקים בקרב האנשים האלה היתה פחותה באחוזים רבים מאנשים אחרים, וגם אנשים שחלו בקורונה ואנשים ששמרו על אורח חיים בריא יצאו מזה.

חיים פרנקל: אני לא מכיר במדינת ישראל מישהו ששמר על אורח חיים בריא ולא אתנו היום לצערנו.

חיים פרנקל: כל ה-140 שנפטרו סבלו ממחלות רקע.

חיים פרנקל: אנשים שהתאמנו, ששמרו על אורח חיים בריא, על תזונה נכונה, התאמנו בחדרי כושר, במועדונים או בכל ספורט אחר, שרדו את הקורונה.

חיים פרנקל: זה ברור בנתונים.

עפר שלח: אם אנחנו מדברים, ודיברו פה בוועדה הרבה מאוד על שחרור דיפרנציאלי, בהגדרה רחבה, האוכלוסייה שמתאמנת היא לא אוכלוסיית סיכון.

עפר שלח: אלה בדרך כלל אנשים יותר צעירים – למרות שגם המבוגרים צריכים להתאמן – ובריאים יחסית, כך שהמגבלות עליהם צריכות להיות יותר קלות ולא יותר חמורות.

רות דיין: אני ממרכז השלטון המקומי בשם רן קוניק, רות דיין-מזר, ממונה על תחום הספורט.

עפר שלח: אני מקדם אותך בברכה, אבל כעת הדיון בעיניי מתחיל להתמקד בהפעלת כוח; לא בהסברת חשיבות הפעילות הגופנית.

עפר שלח: אני חושב שמרכז השלטון המקומי, שהוא גוף חזק, ושבריאות תושביו שלו היא בראש מעייניו, ושיש לו היכולת – ודנו בזה עם חיים ביבס ועם רון חולדאי ועם אחרים - באופן הרבה יותר דיפרנציאלי, אתם כל אחד במקום שלו יודע מה ניתן ומה לא ניתן לפתוח – אתם צריכים לשים את הרגל שלכם לטובת פתיחת הפעילות הגופנית של התושבים שלכם, כי זה אינטרס ראשון במעלה.

עפר שלח: הרושם הברור שלי – אין לו אבא ואימא.

עפר שלח: בבקשה.

רות דיין: זו העמדה של מרכז השלטון המקומי, של חיים ביבס וראשי הערים.

רות דיין: יש להיערך לשגרה.

רות דיין: יש לקיים דיון דחוף, בדיוק כמו שעשו עם מערכת החינוך ואמרו מה כן, מה לא – יותר מה כן מאשר מה לא.

רות דיין: זו עמדתנו לגבי הספורט.

רות דיין: ודאי שיש ענפים שאפשר לפתוח לפעילות, כפי ששמענו כאן, כפי שאמרה כאן הבחורה שאמרה פה שהיא רוצה לרוץ.

רות דיין: חזרה לשגרה לפי הנהלים של משרד הבריאות, אבל חזרה לשגרה במהרה.

עפר שלח: אנחנו מבקשים מכם להפעיל את הכוח של מרכז השלטון המקומי, כי ייתכן שיש לו יותר כוח ממשרד הספורט.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: בבקשה.

חיים פרנקל: אני שומע שמפנים את האש כלפי משרד הספורט או כלפי השלטון המקומי – דווקא הם – אני מכיר את העמדה של חיים ביבס ואת והמכתב שהוציא, כנ"ל את המכתב של רגב – הם לא הבעיה.

חיים פרנקל: הבעיה זה רק משרד הבריאות.

חיים פרנקל: דווקא תמיכת השרה והמכתב שהוציאה, הבנו שהיא בעד לפתוח את המועדונים של הכושר.

עפר שלח: שר הוא לא שר כדי להיות בעד אלא הוא שר כדי להפעיל את כוחו הפוליטי, ושרת התרבות והספורט מוכרת לי כמי שיודעת לעשות את זה.

יואל רזבוזוב: לגבי הליגה – ב-9.5 הבונדס ליגה הראשונה והשנייה חוזרות לשחק.

יואל רזבוזוב: גרמניה זה לא בלרוס.

יואל רזבוזוב: כנראה שהם כן יודעים משהו ואפשר לעשות תכנונים.

עפר שלח: כן.

עפר שלח: יוסי, נחזור לסוגיית מועדוני הכושר והצורך לפתוח אותם, כי כפי שנאמר לנו ובצדק על-ידי הנציגים שלהם – עניינו ועניינו של הציבור המתאמן הוא בחדרי הכושר.

יוסי שרעבי: למדנו את הסוגיה הזו לעומק.

יוסי שרעבי: דיברתי אתם.

יוסי שרעבי: גם היתה שיחת זום של נציגות נכבדה מטעמם עם השרה ואתי.

יוסי שרעבי: ביקשתי חומרים, קיבלתי חומרים.

יוסי שרעבי: אלה גופים שלא מתמחים על-ידי המשרד אלא גופים שלגמרי מייצגים את עולם הספורט.

יוסי שרעבי: הם מגלגלים מחזור פעילות מאוד גדול.

יוסי שרעבי: מעסיקים לא מעט אנשים.

יוסי שרעבי: בחנו עד כמה אפשר לפתוח חדרי כושר תחת תנאי משרד הבריאות.

יוסי שרעבי: השתכנענו מהשיחות אתם שזה לגמרי אפשרי, ולכן הכנסנו את זה תחת תוכנית העבודה שלנו כבר בשלב א'.

יוסי שרעבי: יש שני שלבים.

יוסי שרעבי: בשלב הראשון יש מספר לא מבוטל של הגבלות, שמתכתבות עם ההנחיות של משרד הבריאות כמו איסור הכניסה של אוכלוסיות בסיכון או מבוגרים, לעשות דברים בכניסה כדי לוודא שאנשים בריאים ויכולים לקיים פעילות.

יוסי שרעבי: מחייבים אותם לשמור על מרחק של 10 מטרים בין המתאמנים.

יוסי שרעבי: הפרדה של מכשירים – מטר וחצי, סגירת המלתחות ועוד.

יוסי שרעבי: חשוב להחזירם לפעילות גם מהסיבות הכלכליות וגם מהבריאותיות.

יוסי שרעבי: על פניו הם עומדים בתנאים שאנחנו מגדירים אותם כתנאים לצאת לשגרה.

יוסי שרעבי: לכן הם בתוך המסמך שלנו, וגם עליהם אנחנו הולכים לדבר בשיח שלנו עם משרד הבריאות בימים אלה.

עפר שלח: אפרופו חדרי כושר, אני רוצה להעלות נקודה שהעליתי קודם מול נציגי משרד הבריאות - ספורט של נכים, אבל הספורט העממי שלהם.

עפר שלח: חדרי הכושר של בתי הלוחם, של מועדונים כמו אילן או ספיבק לא פועלים היום?

יוסי שרעבי: לדעתי הם סגורים, אבל במסמך שלנו הדגשנו שאנחנו מדברים גם על הפעילות של חדרי הכושר הפרטיים וגם אלה שתומכים בפעילות של גופים ואגודות.

יוסי שרעבי: השרה דיברה על זה אתמול בממשלה.

יוסי שרעבי: נכון לרגע זה עמדת הממשלה, שבעשרת הימים הקרובים עד תחילת מאי עדיין הם לא מפעילים את תוכנית השלבים של הממשלה ליציאה.

יוסי שרעבי: יש פה הרחבה מסוימת אבל לא יציאה לתוכנית הדרגתית.

יוסי שרעבי: תוכנית הדרגתית מתחילה בתחילת מאי, ואנחנו אמורים להיות חלק ממנה.

יוסי שרעבי: זו הסיבה שהוצאנו את התוכנית.

יוסי שרעבי: שמנו את הנייר.

יוסי שרעבי: הוא מתכלל את כל עבודת המטה שעשינו בשבועות האחרונים, ועל זה אנחנו הולכים לנהל את הדיון.

יוסי שרעבי: תוך כדי הדיון אגב אני כבר מקבל טלפונים: מתי נשב היום?

עפר שלח: אז עשינו משהו.

עפר שלח: סבב חברי כנסת.

עפר שלח: חברת הכנסת אורלי פרומן, לשעבר מנכ"לית משרד התרבות והספורט.

אורלי פרומן: קודם כל, תודה רבה על קיום הדיון הזה.

אורלי פרומן: אני חושבת שסוף-סוף יש משמעות לאמרה: נפש בריאה בגוף בריא.

אורלי פרומן: אנחנו מדברים על להחזיר את המשק לפעילות, לשיקום כלכלי, גם לשקם את החברה הישראלית אחרי תקופה כל כך קשה, בהיבטים האחרים של השיקום, הפסיכולוגי, שיכולים כולם לבוא לידי ביטוי דרך הספורט בפעילות הגופנית, וגם התרבות – צריך לעשות דיון.

עפר שלח: נעשה.

עפר שלח: מבטיח לך.

אורלי פרומן: אני חושבת שיש פה חוסר הבנה למעלה בין מקבלי ההחלטות באותה ועדה שיושבת וסוגרת את כל אורחות החיים, שבהם יש לגעת - מה החשיבות של הספורט – מצד אחד, ספורט זו הפעילות הגופנית כחלק מתהליך השיקום וההבראה, חלק מהבריאות, החזרת הילדים ובני הנוער שהספורט הכי פופולרי בתקופה האחרונה אצלם זה ספורט הישיבה, ספורט האצבעות, החזרנו אותם להרגלי צפייה במחשב.

אורלי פרומן: שעות על גבי שעות של טלוויזיה.

אורלי פרומן: מה שניסינו לאורך שנים למזער, הרגלי אכילה, צריך לחזור לאכילה בריאה, וכל זה – מכה שנפלה על כולנו, אך חייבים להבין שם למעלה את חשיבות הספורט והפעילות הגופנית גם בקרב ילדים ובני נוער, גם בקרב בני הגיל השלישי וגם הספורטאים, שזה אורח החיים שלהם.

אורלי פרומן: זה המקצוע שלהם.

אורלי פרומן: ספורטאי עלית - בזה הם עוסקים.

אורלי פרומן: אם לא יבינו למעלה את החשיבות של החזרת הפעילות הספורטיבית בקצב הרבה יותר מהיר ואת תרומתם של ענפי הספורט והספורט בכלל כמנוע צמיחה כלכלי – לי לקח הרבה זמן להבהיר בתקופתי כמנכ"לית מה הקשר בין ספורט לצמיחה כלכלית.

אורלי פרומן: אם מדברים על שיקום כלכלי של המשק, יש להבין שלספורט יש חשיבות גם כמועסקים, גם כפתיחת חנויות, צריכת מוצרים לספורט.

אורלי פרומן: אני עצמי עוסקת בטניס.

אורלי פרומן: לא התאמנתי כבר חודש, אבל קונה כדורים, קונה תלבושת, מחליפה מחבטי וטניס.

אורלי פרומן: ענף שלם סביב נושא הציוד.

אורלי פרומן: כך זה בריצה, ברכיבה על אופניים וכו'.

אורלי פרומן: חברים יקרים, אני מבקשת שתצא קריאה מוועדת הקורונה למקבלי ההחלטות.

אורלי פרומן: יש תוכניות, כולם ערוכים.

אורלי פרומן: קחו בחשבון את הספורט, גם כמשקם – נפש בריאה בגוף בריא, אך גם כחלק מהשיקום הכלכלי של המשק.

אורלי פרומן: אלפי מועסקים יוכלו לחזור לעבודה, הרבה עסקים קטנים יוכלו להיפתח.

אורלי פרומן: זעקת העצמאיים - שומעים אותם מכל עבר.

אורלי פרומן: אני חושבת שזה הרבה מעבר לרק משרד הבריאות, רק משרד האוצר.

אורלי פרומן: במל"ל או בראשות הממשלה - יש להבין מה התרומה של הספורט בכל המאמץ הזה של חזרה לשגרה.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: מצטרף אלינו איתמר גרוטו.

עפר שלח: ביקשת להצטרף להגיב, בבקשה.

איתמר גרוטו: שמעתי מאנשים על הדיון, אז קודם כל, יש לנו רפרנט במשרד שעובד מול משרד הספורט, ומי שגויס לנושא - בני דרייפוס.

איתמר גרוטו: היה מנכ"ל משרד השיכון בעבר.

איתמר גרוטו: הוא כאן לידי.

עפר שלח: תוכלו לומר לנו, אילו דיונים התקיימו ואילו יתקיימו עם משרד הספורט, והיכן אתם עומדים אל מול הדברים שמשרד הספורט שם, אל מול הדברים שנאמרו פה בדיון?

איתמר גרוטו: בני היה בקשר עם משרד הספורט באופן ישיר וגם אני בקשר רציף עם משרד הספורט.

איתמר גרוטו: ראיתי שהיתה ביקורת שאני משקיע בזה פחות, והספורט באופן אישי חשוב לי כמי שעושה ספורט וגם כמי שצופה בספורט הרבה מאוד.

איתמר גרוטו: הייתי בצמוד עם יוסי שרעבי, מינהלת הליגות וכל התהליך.

איתמר גרוטו: בדקה ה-90 התוכנית של משרד הספורט, קיבלתי אותה דרך התקשורת ולא ישירות.

איתמר גרוטו: אבל בהחלט אחרי זה יוסי שלח לי אותה, וכרגע אנחנו עובדים על זה.

איתמר גרוטו: רוב הדברים שם הגיוניים ואפשר להתקדם.

איתמר גרוטו: בדבר אחד כן תהיה בעיה – בכל המקומות שאנחנו נותנים אישורים וכניסה, אנחנו מקפידים על מסכות ושני מטרים, וזה בתחומים מסוימים של ספורט יהיה מאוד בעייתי.

איתמר גרוטו: לכן אני לא רואה בעניין הזה אופק גדול, אבל שאר הדברים שקשורים בספורט עממי – בהחלט אני חושב שכבר בשלב הבא נוכל להרחיב את המרחקים, להגדיל את הפעילות.

איתמר גרוטו: יש הנושא של האימונים של קבוצות מקצועניות שאפשר להתייחס אליהם כמקום עבודה.

איתמר גרוטו: נבקש ממשרד הספורט חוות דעת- - -

עפר שלח: אם תוכל להיות קונקרטי – אומר יוסי שרעבי – הדבר היחיד שהבנו קונקרטי מדבריו הוא שעכשיו לא.

עפר שלח: עכשיו לא מועדוני כושר, עכשיו פעילות ספורטיבית אמרתם שני אנשים, 500 מטר, שזו מגבלה מאוד גדולה.

עפר שלח: מתי כן, ומתי יהיו החלטות הרבה יותר ספציפיות ופרטניות לגבי ענפי ספורט שונים שאנשים עוסקים בהם, וגם נקודת חדרי הכושר?

עפר שלח: כי כאמור זה רוב הציבור שעושה כושר.

איתמר גרוטו: אני מניח שתוך כשבועיים נוכל להגדיר הגדרות הרבה יותר ברורות, אם הכול יתקדם כפי שאנו מצפים, ולא תהיה קפיצה גדולה בתחלואה, אז נוכל להתקדם בספורט היחידני, אם זה בריצות מחוץ לבית במרחקים יותר גדולים ואם זה ב- - -

יואל רזבוזוב: שבועיים זה המון זמן – גם לספורט, גם לחדרי הכושר.

יואל רזבוזוב: ועוד שבועיים רק תתחילו לדבר.

יואל רזבוזוב: למה אי-אפשר לשבת כל יום עם בני שיישב מול נציגים מקצועיים מכל הענף, גם מחדרי כושר, עד שייצא עשן, וכל יום אפשר לקבל החלטות?

איתמר גרוטו: אנחנו רוצים לראות מה מצב התחלואה, וזה לא דבר שקורה תוך יום-יומיים.

איתמר גרוטו: נראה את התפרצות התחלואה בעוד שבועיים - גם זה מהיר מדי, זה משך הזמן שצריך לחכות כדי לראות.

יואל רזבוזוב: אבל מדינות אחרות עשו.

יואל רזבוזוב: יש תאריך – כמו בגרמניה.

יואל רזבוזוב: אפשר לקבוע תאריכים.

יואל רזבוזוב: אם חלילה תהיה התפרצות, אפשר לבטל.

יואל רזבוזוב: אבל אם נקבע יעדים, יהיה יותר קל.

יואל רזבוזוב: כדי לקבוע יעדים יש לעשות הרבה ישיבות.

יואל רזבוזוב: אני לא רוצה לבוא בטענות אבל אנחנו רוצים כתובת.

איתמר גרוטו: יש דברים שהיעד שלהם הוא לחודשים קדימה – קיום תחרויות של קבוצות- - -, יש דברים שאפשר להגיד כבר עכשיו שאפשר לעשות, כמו 500 מטר, ואולי אפשר להאריך את זה יותר, אבל יש דברים שיהיו תלויים במצב.

איתמר גרוטו: אני מסכים שהתוכנית של משרד הספורט היא בסיס מצוין החוצה.

איתמר גרוטו: צריך להתאים אותה, לעשות כמה תיקונים.

יואל רזבוזוב: יש ענפים כמו טניס, גלישת גלים, שאפשר כבר היום להחריג.

איתמר גרוטו: אני מסכים, אבל לא נכון – וזו גם המדיניות של הממשלה – לעבור מאפס למאה בבת אחת.

איתמר גרוטו: צריך לעשות את זה בשלבים, דוח בקרה, מצב התחלואה.

איתמר גרוטו: אני מניח שאף אחד לא ירצה לראות עוד שבועיים שוב התפרצות.

אוסאמה סעדי: אם יש משחקים ללא קהל, מה הבעיה מבחינה בריאותית?

איתמר גרוטו: כללי 2 מטר ומסכות.

יואל רזבוזוב: אם אפשר ללכת לסופר, ושם הסיכוי להידבק הרבה יותר גדול, אני מאמין שאפשר לעשות הרבה פעילת גופנית.

איתמר גרוטו: לדעתי לפחות חצי שנה קדימה אי-אפשר יהיה לעשות ספורט תחרותי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש טניס ויש כדורסל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא הכול באותו סל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש ספורט תחרותי ויש ספורט תחרותי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש התעמלות קרקע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש דברים שאין מגע שם.

יואל רזבוזוב: זו החלטה מסוכנת מאוד.

יואל רזבוזוב: אי אפשר יהיה לשקם.

איתמר גרוטו: במה שאין מגע, זה מוסכם.

איתמר גרוטו: אני מדבר על הספורט שיש בו מגע, קבוצתי, לא כדאי לבנות שבחצי השנה הקרובה יהיה שינוי משמעותי.

יואל רזבוזוב: אם אתם מכניסים תלמידים לבית ספר עוד שבועיים שלושה, למה לא לקחת את הספורטאים, שהם חבר'ה צעירים, חזקים, יש להם מערכת חיסון חזקה, ולתת להם לשחק?

יואל רזבוזוב: זו החלטה אמיצה.

יואל רזבוזוב: צריך להיות אמיצים.

יואל רזבוזוב: הם יצטרכו להיות מקצוענים כי הם כדורגלנים מקצוענים ולשמור על עצמם מחוץ למגרשים.

עפר שלח: אני מודה שכרגע הכדורגל המקצועי לא בראש מעייני – הוא יקר לכולנו, וזה ענף כלכלי גדול, אבל אתה יכול להבין את המגבלות.

עפר שלח: איתמר, תודה שהצטרפת אלינו.

עפר שלח: אני יודע שהנושא קרוב ללבך.

עפר שלח: אני חושב שבנושא הספורט העממי אתם גורפים מדי, אתם לא הולכים לדיפרנציאציה כפי שיכולה להיות.

עפר שלח: לכם אני בטח לא צריך לומר את הנזק הבריאותי והנפשי שנובע מהצטברות אנשים שיושבים בבית ולא עושים כלום.

עפר שלח: עד כה הפתרונות שניתנו הם לא טובים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם לגבי הספורט המקצועני יש מקום להחריג את הענפים שבהם יש אפשרות להתאמן בצורה יחידנית כמו עובדים חיוניים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין שום סיבה שיפסיקו להתאמן במרתון, בהתעמלות קרקע או מכשירים, שעושים לבד.

יואל רזבוזוב: גם בספורט אפשר להתחיל לשחרר.

יואל רזבוזוב: הכי חשוב – כתובת, ושתעבוד מול גופי המקצוע בענפי הספורט, מול נציגים של חדרי כושר, קאנטרי, בריכות.

יואל רזבוזוב: שבאמת כל יום ישיבות.

יואל רזבוזוב: אין מה לעשות.

יואל רזבוזוב: אנחנו צריכים להיערך לעתיד.

יואל רזבוזוב: אם מצב התחלואה יורד, ואפשר לשחרר, יש לשחרר מיידית.

יואל רזבוזוב: בכדורגל מחכים ל-1 במאי.

יואל רזבוזוב: זה התאריך שצריך לקבוע, לקבל החלטה, אבל אני אומר: בואו ננסה למה כן ולא למה לא.

יואל רזבוזוב: צריך לקבל החלטות.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: אני מסכם את הדיון.

יואל רזבוזוב: עובדי משרד הספורט, הבנתי שחלקם נפגעו ממה שאמרתי, שהתוכנית לא רצינית.

יואל רזבוזוב: אני מתנצל.

יואל רזבוזוב: אני לא רוצה לפגוע.

יואל רזבוזוב: אני מבין את המצוקה שלכם אך עדיין אני חושב שהתוכנית לא מספיק רצינית, ואני מבין את המצוקה של אותם ספורטאים שלא יכולים לרוץ, את האנשים שמפעילים חדרי כושר ואותם עובדים שלא מתפרנסים, 100,000 משפחות.

יואל רזבוזוב: המטרה לא היתה לפגוע, אבל לשרה שלכם יש הכוח הפוליטי להפוך שולחנות בממשלה, ולהוציא גם את הספורט מההסגר.

יואל רזבוזוב: תודה.

עפר שלח: בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם בדיון הזה בולטת התחושה שאין גוף אחד שמתעסק בנושא הזה בצורה עמוקה ורצינית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה נופל בין מלא כיסאות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין כתובת.

עפר שלח: בבקשה.

אוסאמה סעדי: מיקי אמרה שאין ספורט במגזר הערבי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חלילה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שאלתי, למה אתה לא פה.

אוסאמה סעדי: אני משעה 09:00 יחד עם חברי סגלוביץ בוועדת חוץ וביטחון.

אוסאמה סעדי: הנושא חשוב מאד, אדוני היושב-ראש, ויש הרבה דברים – כל העניין של חדרי הכושר, למשל.

אוסאמה סעדי: הבן שלי מנוי בחדר כושר של טדי ומשגע אותנו שהוא לא מתאמן.

אוסאמה סעדי: גם ריצות – נכון שעכשיו יש 500 מטר, אבל ההצהרה של פרופ' גרוטו שזה חצי שנה מדאיגה וחמורה ומסכנת את כל ענפי הספורט המקצועיים.

אוסאמה סעדי: מה זה חצי שנה?

אוסאמה סעדי: הספורט קורס.

אוסאמה סעדי: רציתי לשאול את ארז – נכון שקיבלו החלטה בעניין הליגות הנמוכות.

אוסאמה סעדי: יש קבוצות שעלות אוטומטית, יש כאלה שההכרעה לא היתה ספורטיבית, אבל לפחות היתה הכרעה.

אוסאמה סעדי: לפחות ליגת העל וליגה לאומית - שיקבלו החלטה.

אוסאמה סעדי: ומה עם העונה הבאה?

אוסאמה סעדי: גם היא בספק, כי מתי יתחילו להתאמן הקבוצות, אם אחרי חצי שנה?

אוסאמה סעדי: שוב רואים את אי הסדר.

יואל רזבוזוב: הרי חייבים לסיים את הליגה.

יואל רזבוזוב: החליטו על טורניר ארבע קבוצות.

יואל רזבוזוב: אין פלייאופים.

יואל רזבוזוב: אין מממשים את זה?

עפר שלח: בבקשה.

משה אבוטבול: רציתי לברך על הדיון הזה.

משה אבוטבול: יש חשיבות גדולה להתאמץ בעניין הזה.

משה אבוטבול: העלו פה כמה דברים חשובים ביותר – לא פחות מהנושא הבריאותי – הנושא של ההשמנה, של השעמום, ואלה שרגילים לעשות ספורט, יכולה להזיק להם ההפסקה, כולל כאבים בשרירים, ואם ירצו לחדש את זה, יהיו להם כאבים.

משה אבוטבול: למרות שזה לא נוגע מספיק לציבור שאני מייצג אותו, המגזר החרדי, אבל יש הרבה ענפים בספורט של הציבור החרדי כולל מקבצים של חברים מהמגזר החרדי שמשחקים באופן פרטי כדורסל, כדורגל, וגם שם נשמעות התלונות שהם רואים מגרשים ריקים והיו מצפים לאייש אותם, בפרט אם זה בלי צופים.

משה אבוטבול: הנושא הזה של בלי צופים או אם אפשר לחפות את אותם מתקני ספורט – יש לתת את הדעת ויישר כוח.

עפר שלח: אסכם.

עפר שלח: ההערה של מיקי היתה במקום – אנחנו רואים גם פה את היעדר היד המתכננת והמתכללת, ומצד אחד, סוג של מיקרו ניהול, שראש הממשלה מתעסק אם זה 500 או 600 מטר, ומצד שני, מתקשים להבין מי ישב עם מי בנושא קריטי כל כך, ואם יש רפרנט במשרד הבריאות, אבל מנכ"ל משרד הספורט לא מכיר אותו, אז מה זה מועיל לנו?

עפר שלח: ההחלטות לגבי הספורט העממי – אין שום סיבה שלא יתקבלו עכשיו.

עפר שלח: לא שמענו שום הסבר מניח את הדעת לכך שבמסגרת המגבלות שקיימות, וגם הן לא תורה מסיני – על 500 מטר אפשר להתווכח – לא יאפשרו לאנשים במקומות הפתוחים להתאמן.

עפר שלח: ואם חוששים מתופעות כמו הטיילת בתל אביב, שיהיה אסור לעשות שם פעילות ספורט.

עפר שלח: יש בתל אביב לא מעט מקומות בטווח הגעה סביר לספורט.

עפר שלח: זה צריך לקרות מהר.

עפר שלח: הקונצנזוס ששמענו פה בין כל הדוברים צריך לבוא לידי ביטוי גם בפעילות, כל אחד שמפעיל את משקלו במקום שהוא נמצא.

עפר שלח: אנחנו עושים את שלנו, ונעשה יותר, אבל מרכז השלטון המקומי, ודאי משרד הספורט, גופי הספורט, לא ייתכן שכולם יפרשו ידיים וישימו את זה אל מישהו אחר.

עפר שלח: זה צריך לקרות מהר.

עפר שלח: תודה רבה, הישיבה נעולה.