הוועדה המיוחדת בעניין ההתמודדות עם נגיף הקורונה - זמנית, כנסת 23, פרוטוקול מספר 14, 2020-04-05 14:00

עפר שלח: אני פותח את הישיבה השלישית שלנו להיום שעוסקת במגזר שלא דיברו עליו כמעט עד עכשיו.

עפר שלח: הצגנו פה ארגונים כלכליים, הצגנו פה מגזרים שונים במשק, לא דיברנו על המגזר השלישי בכלל.

עפר שלח: המגזר השלישי – חשיבותו הכלכלית וגם החברתית היא עצומה: הוא נותן פתרונות לדברים שהממשלה אינה נותנת, שהמגזר העסקי איננו נותן, ויותר מזה, הוא נכנס לתוך המשבר הזה של הקורונה מסיטואציה שבה ממילא, מכיוון שהיינו בשנה ללא תקציב אלא בתקציב המשכי, הוא היה במצוקה כי רוב התמיכות שהולכות למגזר השלישי הן לא תמיכות שנמצאות בבסיס התקציב.

עפר שלח: הדבר הזה גורם לזה שארגונים שהחשיבות החברתית שלהם היא עצומה, עומדים בפני קריסה.

עפר שלח: אנחנו נרצה לשמוע על זה, נרצה לקבל על זה תשובות ממשרד האוצר.

עפר שלח: אני רוצה להתחיל עם אופיר כץ.

אופיר כץ: אני יושב-ראש מנהיגות אזרחית.

אופיר כץ: מנהיגות אזרחית היא ארגון הגג של המלכ"רים בישראל.

אופיר כץ: אנחנו עוסקים בייצוג של כל המלכ"רים בישראל.

אופיר כץ: המצוקה של המלכ"רים, כמו של חלקים אחרים במשק, היא בלתי רגילה, ארגונים רבים הם על סף קריסה ממש.

אופיר כץ: חלק גדול מאוד מהנמצאים בחל"ת הם עובדי החברה האזרחית, עובדי הארגונים האזרחיים.

אופיר כץ: אנחנו מנסים למצוא דרך איך לאפשר להמשיך את הפעילות, כדי שבתום המשבר הזה יהיה לאנשים לאיפה לחזור, כדי שהארגונים האלה יוכלו לחזור למקומם ערב המשבר.

אופיר כץ: יש ארגונים שמקבלים תמיכות מהממשלה, יש ארגונים שנותנים שירותים לממשלה, אבל יש הרבה מאוד ארגונים שלא מקבלים תמיכות ולא מקבלים רכישות מהממשלה.

אופיר כץ: אנחנו מדברים על כל הארגונים - גם על אלה, גם על אלה, גם על אלה, כשהדגש מבחינתנו הוא לשמר את התשתיות כדי שהארגונים האלה יוכלו להמשיך לחיות.

אופיר כץ: כולם זקוקים לסיוע בשימור התשתיות כדי שיוכלו לחזור.

עפר שלח: אתה יכול לפרט מה זה "לשמר תשתיות"?

אופיר כץ: זאת הדרישה שלנו מהממשלה.

אופיר כץ: אנחנו חושבים שהאינטרס של הממשלה זה לסייע לארגוני החברה האזרחית, כי אחרת כשיהיה צורך להגיע לשטח לא יהיה מי שייתן שירותים לחברה האזרחית – אם זה לאזרח הבודד, לזקן, לאדם הנזקק, לנוער במצוקה.

אופיר כץ: אנחנו עושים בשטח.

אופיר כץ: אם לא נצליח לשמר את התשתיות האלו, לא יהיה לאיפה לחזור, לא יהיה מי שייתן את השירותים האלה.

אופיר כץ: אני לא רוצה להגיד כמה כסף יעלה בשביל להחזיר את המצב לקדמותו.

אופיר כץ: אנחנו הצענו הצעה, ואני מניח שגם אתם קיבלתם אותה, איך לטפל בעניין הזה.

אופיר כץ: אנחנו לא חושבים שזה נושא של תמיכות, אנחנו חושבים שזה נושא של תקנות לשעת חירום.

אופיר כץ: ראיתי שלפני שלושה ימים ראש- הממשלה פרסם תקנות שעת חירום לעובדים עצמאיים במשק.

אופיר כץ: אני לא רואה שום סיבה שלא יפורסמו תקנות שעת חירום כאלה גם לחברה האזרחית.

אופיר כץ: הדרך שאנחנו הצענו היא פשוטה, היא קלה, היא רוחבית, היא שוויונית, ואת זה אנחנו חושבים שצריך לעשות בהקדם.

אופיר כץ: אנחנו חושבים שהנושא הוא פשוט בהול.

אופיר כץ: ראש הממשלה ושר האוצר החליטו לפני שבועיים על 200 מיליון שקל.

אופיר כץ: לא רק שלא ראינו את הכסף, גם לא ראינו את השיטה שבה מתכוננים לחלק את הכסף הזה.

אופיר כץ: אני לא יודע אם זה באחריות החשב הכללי.

אופיר כץ: אנשים ממשרד ראש הממשלה ואנשים בחשכ"ל עוזרים לנו מאוד, אבל בשורה התחתונה העניין הזה תקוע ולא זז כבר שבועיים.

אופיר כץ: 200 מיליון שקל זה לא סכום שמספיק לנו - ההערכות שלנו מדברות על הרבה יותר, על קרוב למיליארד שקל.

אופיר כץ: אנחנו רוצים להתחיל מיד, כי אם לא נעשה את זה, אם לא נשמור על הארגונים האלה - לא יהיה לאן לחזור.

עפר שלח: כשאתה אומר "לשמור על התשתיות", על אלו תשתיות אתה מדבר?

עפר שלח: בכמה אתה אומד אותן בארגונים שאתה מדבר עליהם?

אופיר כץ: תשתיות שהן בעיקר הנהלה וכלליות.

אופיר כץ: אני לא מדבר עכשיו על הפעילות עצמה, כי הפעילות עצמה ממומנת ברכישות, בתמיכות, בתרומות, בהכנסות עצמיות.

אופיר כץ: אנחנו צריכים לשמור שהמבנה של הארגון הזה יישאר.

אופיר כץ: הוציאו את האנשים לחל"ת, סגרו ארגונים.

אופיר כץ: סקר שקיבלתי היום מראה ש-85% מהארגונים כותבים שהם נפגעו קשה.

אופיר כץ: חלקם אומרים "אנחנו לא יכולים לתת יותר שירותים", חלקם אומרים "יש לנו פגיעה משמעותית", חלקם אומרים "יש לנו פגיעה מסוימת".

אופיר כץ: יש כאלה שפשוט סגרו, שלחו את כל העובדים.

אופיר כץ: אנחנו מדברים על התשתית הבסיסית, הנהלה וכלליות, שתאפשר לאנשים להחזיק את הראש מעל המים.

אופיר כץ: עד היום הקצו 200 מיליון שקל, אבל זה כסף קטן לפי דעתנו.

אופיר כץ: אנחנו מעריכים שמדובר בסדר גודל של מיליארד שקל.

אופיר כץ: עברנו על כל הארגונים, עשינו רשימות של כל הארגונים.

אופיר כץ: ארגונים גדולים מאוד צריכים יותר כסף בשביל לשמור על התשתיות שלהם, ארגונים קטנים יכולים להסתפק בפחות.

אופיר כץ: הסכומים הם פנטסטיים.

אופיר כץ: אמרנו שלפחות לרבעון של אפריל, מאי ויוני ייתנו כסף, כדי שנוכל להתקדם.

אופיר כץ: כרגע אנשים סוגרים.

מירב כהן: צריך להבין, זה שירותים שהעמותות מעניקות וגם עובדים.

מירב כהן: 14% מהעובדים במשק עובדים בעמותות.

מירב כהן: מדינת ישראל הפריטה לאורך השנים הרבה מאוד שירותים חיוניים: מקלטים לנשים מוכות, מסגרות לאוטיסטים, נוער בסיכון שבא ממשפחות אלימות ועכשיו מחזירים אותו לבית שבו היכו אותו.

מירב כהן: צריך לתת מענה לעמותות שהשירותים שלהן הם ממש חיוניים ודחופים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שם זה לא רק תשתיות.

מירב כהן: בדיוק, צריך להתייחס לזה קצת בצורה אחרת.

מירב כהן: צריך להבין קצת את הרקע של המגזר השלישי, ואני באה מהמגזר השלישי.

מירב כהן: גם ככה עברה על כל העמותות שנה מאוד קשה בגלל שלא הייתה ממשלה - התקציב שלהן קוצץ, הן לא קיבלו תמיכות.

מירב כהן: על רקע זה הגיע משבר הקורונה.

מירב כהן: עכשיו זה בכלל מכה אנושה.

מירב כהן: דווקא יש ארגונים שבעת הזאת, כמו עמותת "לתת" שמחלקת מזון, המשבר הביא את הצרכים שלהם לפיק, ועל זה אני יכולה להעיד מפניות שאני מקבלת.

מירב כהן: אין ספק ש-200 מיליון זה לא מספיק, אבל איפה הם עומדים ברמת הביצוע?

מירב כהן: האם נותנים פה מענה דיפרנציאלי לעמותות שנותנות שירותים חיוניים שהם כמעט תפקיד הממשלה?

מירב כהן: מקלט לנשים מוכות או מסגרות חינוכיות לאוטיסטים זה לא משהו שבכלל היה אמור להיות מלכתחילה במגזר שלישי.

מירב כהן: חשוב שאחרי שיסתיים הדיון הזה נעקוב אחרי הנושא, זה נושא שלא ייפתר בשיחה אחת.

מירב כהן: זה לא ייגמר אם לא נשים על זה באופן מתמשך זרקור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': באחת הישיבות הראשונות שלנו בוועדה מול מנכ"ל משרד האוצר העליתי את הסוגיה של המגזר השלישי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מנכ"ל משרד האוצר אמר שהם נכללים בתוך התכנית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוא גם אמר שיינתנו מענים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כרגע אנחנו רואים שאפילו מהמענה המינימאלי הזה של 200 מיליון שקל עדיין לא עבר שקל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שצריכה לצאת מפה אמירה להעביר את ה-200 מיליון שקלים האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור שזה לא מספיק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הייתי שמחה להבין מאופיר איך יהיה המנגנון של החלוקה, כי מדובר פה על סכום קטן שאמור להתפרס ולתת מענה לכל כך הרבה צרכים.

קארין אלהרר: רוב השירותים שמשרד הרווחה נותן הם שירותים באמצעות עמותות, לא משנה באיזה תחום ניגע.

קארין אלהרר: לא רק שצריך לשמר את ההנהלה, צריך גם לשמר צוותים.

קארין אלהרר: אנחנו לא יודעים מתי נצא מהמשבר, אנחנו לא יודעים באיזה מצב נצא מזה.

קארין אלהרר: אם לא יהיה איזה שהוא גרעין שיישאר בצורה מסודרת, המשמעות המיידית של זה תהיה העדר יכולת של משרד הרווחה לתת את השירותים שהוא מחויב להם.

קארין אלהרר: זה כאילו חוצה את המגזר השלישי וממש נוגע לעבודה של הממשלה עצמה.

קארין אלהרר: יש את המגזר השלישי הענקי של חלוקת מזון ועוד, כאשר חלק מהם הם בראשות הרווחה ונותני השירותים שלהם, חלק שהם לא.

קארין אלהרר: 200 מיליון לא יספיקו לדגדג את הצורך האמיתי.

קארין אלהרר: מה נעשה עד כה כדי לשמר את הגרעין המינימאלי של מתן שירותים, כמו למשל מענה טלפוני של מרכזים למשפחות מיוחדות או מענים סוציאליים כלליים, ומה עושים כדי לשמר אותו ביום שאחרי?

קטי קטרין שטרית: רשומים היום בישראל כ-13,000 ארגונים חברתיים עם אישור ניהול תקין.

קטי קטרין שטרית: החשיבות שלהם היא רבה ביותר, מפני שהם עובדים למען קשישים, למען נוער בסיכון, למען מיעוטי יכולת, למען נפגעי ונפגעות תקיפה מינית שאנחנו יודעים טוב מאוד שכרגע המצב הוא קטסטרופאלי, יש עלייה גדולה מאוד בכל מה שקשור לנפגעי ונפגעות.

קטי קטרין שטרית: צריך לשמר את התשתיות של הארגונים האלה במהלך כל המשבר הזה, למנוע את הקריסה שלהן.

קטי קטרין שטרית: האוצר ממילא לא העביר את מה שהוא היה צריך להעביר להם עוד לפני עידן הקורונה.

קטי קטרין שטרית: עכשיו זה חטא על פשע: גם לא העבירו את מה שהיה צריך, גם כרגע לא מעבירים כלום.

קטי קטרין שטרית: מבקשים להעביר סכום מאוד מאוד סמלי, מאוד זעום, שלא יספיק.

קטי קטרין שטרית: מה שיקרה זה שבכל אותן שכבות של אנשים שזקוקים למגזר השלישי יהיו מקרי התאבדויות, יהיו דברים שאנחנו לא נדע איך לפתור אותם, ויפה שעה אחת קודם.

קטי קטרין שטרית: חבר'ה, השיח של המגזר השלישי עם הבכירים באוצר חייב להשתנות.

קטי קטרין שטרית: אנחנו זורקים את הבעיות האלו על המגזר השלישי, אנחנו אומרים להם: "תתמודדו עם זה לבד".

קטי קטרין שטרית: בתוך הארגונים האלה קיימים אנשים עם לב של זהב שממשיכים לפעול ללא משכורות, ללא תקציב.

קטי קטרין שטרית: אסור לנו לנצל את זה.

קטי קטרין שטרית: אתמול במקרה הסתכלתי על עמותה שמחלקת אוכל לתינוקות.

קטי קטרין שטרית: אם התינוקות האלה לא יקבלו את האוכל הזה, אנחנו יכולים, חס וחלילה, עוד למצוא אותם בבית קברות.

קטי קטרין שטרית: אותה עמותה אומרת: "אין לי כסף, אבל אני ממשיכה".

קטי קטרין שטרית: אתם רואים אותם מסתכנים בכך שהם מגיעים לבתים ומחלקים.

קטי קטרין שטרית: אני בעצמי דיברתי עם שי באב"ד, מנכ"ל משרד האוצר, לגבי קרן ההלוואות.

קטי קטרין שטרית: הוא הבטיח לי.

קטי קטרין שטרית: אני כבר שמחתי, אמרתי: "איזה יופי, עכשיו נותנים להם הלוואות".

קטי קטרין שטרית: פרט קטן הוא לא סיפר לי – שמי שערב להלוואה זה מנכ"ל העמותה.

קטי קטרין שטרית: אם חלילה המשבר הזה יימשך והתקציב לא יעבור בצורה סדירה, אותו מנכ"ל יצטרך לשלם מכיסו את ההלוואה, שזה אסון, זה חייב להימחק, אסור שדבר הזה יהיה.

קטי קטרין שטרית: העמותות האלו לא בורחות לשום מקום, המנכ"לים שלהן לא בורחים לשום מקום.

קטי קטרין שטרית: אפשר להיטיב איתם, אפשר להגיד להם: "חבר'ה, אנחנו נותנים לכם את ההלוואה כי אנחנו יודעים שאוטוטו תהיה ממשלה ויהיה תקציב".

קטי קטרין שטרית: אנחנו מדברים על משבר שיכול להימשך חודשיים.

קטי קטרין שטרית: להגיד לאותו מנכ"ל "תהיה ערב להלוואה" - אני חושבת שזה צריך להשתנות היום.

קטי קטרין שטרית: התפקיד של הוועדה היום הוא להורות ולבקש ממשרד האוצר לוותר על הסעיף הזה.

קטי קטרין שטרית: הדבר החשוב ביותר זה לקבוע קריטריונים, להתחיל את פעילות הקרן על מנת שהזרמת הכספים תהיה בצורה מהירה יותר, כי זה המסמר האחרון בארון הקבורה.

קטי קטרין שטרית: בואו נהיה זריזים יותר, נפסיק עם הבירוקרטיה, נתחיל להעביר את הכספים כמו שצריך.

עפר שלח: חלק מהעמותות האלו מספקות שירותים חיוניים שמחליפים, כמו שאתה אומר וגם נאמר, את שירותי הממשלה.

עפר שלח: האם העמותות האלו הפסיקו לתפקד ואי לכך גם הפסיקו לקבל כסף?

אופיר כץ: אני הולך לעשות הפרדה בין הארגונים שנותנים שירותים.

אופיר כץ: אף על פי שמשרדי הממשלה הקטינו חלקים גדולים מהפעילויות שלהם, הם עדיין נותנים שירותים ומקבלים עבור השירותים תשלומים חלקיים.

אופיר כץ: הוא הדין לגבי כאלה שקיבלו תמיכות.

אופיר כץ: בשבועיים האחרונים שילמו מקדמות - אולי יותר משבועיים - לחלק מהארגונים.

אופיר כץ: אל"ף, זה רק חלק מהארגונים, צריך להבין את זה, ובי"ת, מהיום למחר אומרים להם: "היום אתם מפסיקים פעילות".

אופיר כץ: השאלה מה הם עושים עם העובדים.

אופיר כץ: חלק גדול מהפעילות קטנה.

אופיר כץ: על השירותים שמתירים עדיין משלמים.

אופיר כץ: יש פעילות שאנשים עושים מיוזמתם, על חשבונם.

אופיר כץ: הסכום שהוקצה לא בא לשלם עבור השירותים.

אופיר כץ: עבור השירותים הממשלה צריכה לשלם בנפרד.

קטי קטרין שטרית: פניתי לשר ולמנכ"ל המשרד בנושא הזה - לא קיבלתי מענה.

קטי קטרין שטרית: אני אפנה גם לראש הממשלה אם צריך.

עפר שלח: אנחנו נשמח.

גל לנדאו: אני רוצה לעשות את אותה הבחנה שאופיר עשה בין עמותות שממשיכות לתת שירותים בעת הזאת, לבין עמותות שכרגע לא ממשיכות לתת שירותים, או עמותות אחרות שבכלל לא נותנת שירותים לממשלה.

גל לנדאו: לגבי עמותות שנותנות שירותים - באמת הממשלה צריכה להמשיך לשלם כרגיל.

גל לנדאו: אני יכול להגיד שנעשים מאמצים רבים במשרדי הממשלה לאתר את אותן התקשרויות שצריכות טיפה התאמה כדי שיתאימו למצב שבו אנחנו נמצאים כרגע – אם זה לעבוד באמצעים דיגיטליים וכדומה.

גל לנדאו: גם בעולם התמיכות נעשים טיפולים ומבחני תמיכה כדי לתמוך בפעילות שנעשית כעת.

גל לנדאו: יצא חוזר של מנכ"ל משרד הרווחה לגבי איך משלמים לכל הספקים של המשרד באופן גורף, לכל המסגרות.

גל לנדאו: גם משרד החינוך עושה התאמות של כל מיני שירותים - אם זה צוותים רפואיים לילדים עם צרכים מיוחדים, כל מיני דברים בחינוך המיוחד ובנוער בסיכון.

קארין אלהרר: גל, אתה מתייחס לחוזר שיצא במשרד הרווחה.

קארין אלהרר: החוזר דיבר על מרכזים למשפחות, על ביטול לגמרי של כל התקצוב שלהם.

קארין אלהרר: הם עדיין נותנים מענה טלפוני.

קארין אלהרר: למה ביטלו את כל התקצוב?

גל לנדאו: צריך לבחון את זה רגע עם המשרד.

קריאה: חברת הכנסת אלהרר, אני לא בטוח אם החוזר שלך הוא החוזר האחרון.

קריאה: החוזר האחרון שפורסם מדבר על כך שגם על פעילויות שהושבתו לחלוטין מועבר תשלום של 15%.

קריאה: משרד הרווחה לא מפסיק לשלם לאף אחד, גם למישהו שנותן שירותים בקהילה והפעילות שלו הושבתה.

עפר שלח: עמותות מהסוג שקארין התייחסה אליהן, הצורך בהן והפעולה שלהן לא יכולים להשתנות בגלל שיש קורונה.

עפר שלח: אני לא מבין איך עמותות מהסוג הזה יכולות להפסיק לפעול או אפשר להפסיק לשלם להן.

אלי בינג: משרד הרווחה פרסם את החוזר בתיאום איתנו.

אלי בינג: העמותות חולקו לארבע קטגוריות עיקריות.

אלי בינג: מי שממשיך בפעילות מלאה מקבל 100% מימון - בין אם הפעילות המלאה הזאת היא במשרדים או במרכזים שבהם היה נהוג לתת את השירות, בין אם זה בבית הלקוח.

אלי בינג: העמותה פה לא נפגעת כהוא זה, וגם השירות לא נפגע כמעט בכלל.

אלי בינג: אופציה שנייה זה מישהו שנותן שירותים און-ליין.

אלי בינג: אם הוא נותן אותם במסגרת יותר מלאה, הוא מקבל 70%.

אלי בינג: במסגרת חלקית - 40%.

אלי בינג: כפי שאורן ציין, גם מסגרות שלא יכולות לתת שירות, שזה כל מיני מסגרות כאלו ואחרות שצריכות לתת שירות פיזי ובגלל המצב של הקורונה הן לא יכולות לתת את השירות בכלל – גם במקרה הזה אנחנו יחד עם משרד הרווחה אישרנו לתת להן סוג של עלות של התקורה של 15% כדי לאפשר להן לשרוד, גם אם כל העובדים שלהן יוצאים לחל"ת.

אלי בינג: המיפוי של המסגרות השונות והחלוקה שלהן לקטגוריות השונות נעשה על ידי משרד הרווחה ולפי גורמי המקצוע שלהן איזה שירותים אפשר לתת בתקופה הזאת.

אלי בינג: לא היה פה שום שיקול תקציבי וניסיון לחסוך.

אלי בינג: מבחינתנו שירותי רווחה הם כמו שירותי בריאות ושירותי חירום בתקופה הזאת.

אלי בינג: כל שירות שאפשר לתת אותו באופן פיזי במקום הרגיל או בבית הלקוח, שמחנו שיישאר ב-100%.

אלי בינג: מה שלא, נתנו את ההודעה המתאימה לו.

אלי בינג: אם יש למסגרות פידבק לתת על חוזר המנכ"ל הזה, הן יקבלו חמישה ימים כדי לדבר גם על ה-SLA שהתבקש מהן, גם על החלוקה שלהן לקטגוריות, אם הן חושבות שהן צריכות להיות בקטגוריה x ולא ב-y כי הן כן יכולות לתת את השירות או לתת אותו בצורה יותר אינטנסיבית.

אלי בינג: אם הן רוצות לקבל אחוז יותר גבוה מאחוז ההועדה שלהן, אפשר לנהל את השיג ושיח הזה מול המשרד.

אלי בינג: אנחנו בהיבט הזה לא חסם.

קארין אלהרר: זה לא מאוד מדויק.

קארין אלהרר: בוא ניקח מעונות יום שיקומיים שהפסקתם לגמרי את התשלום לדבר הזה.

קארין אלהרר: אמרתם: "נעשה את זה בבית הילדים".

קארין אלהרר: כשהעובדים אמרו: "רגע, איך נגיע לבית הילדים", אז אמרתם: "אולי חלק יעשו מקוון, חלק לא מקוון".

קארין אלהרר: הדבר הזה יוצר כאוס, אף אחד לא יודע באמת מה מגיע לו, מה הוא צריך לתת.

קארין אלהרר: הייתי מציעה שלפני שאתם מוציאים חוזר אתם תדברו קודם עם אנשי מקצוע, שהם אלה שצריכים לתת את השירות.

קארין אלהרר: אני מציעה, כדי לא להשבית את כל מעונות היום השיקומיים, שתממנו איזה שהוא גרעין של צוות שאמור להישאר, כי אחרת תחזרו אחרי הסגר הזה ולא יהיה איפה לשים את הפעוטות.

אלי בינג: למעונות היום השיקומיים היה חוזר ייחודי שנתן איזה שהוא מענה ספציפי.

אלי בינג: כמו שאת אומרת, היה פידבק שונה מהשטח שדיבר על קשיים ביישום של החוזר הזה.

אלי בינג: בחוזר המנכ"ל שעשה את הסדר הכללי וחילק את כל המסגרות לארבע קטגוריות, גם למעונות היום השיקומיים ניתן מענה מחודש.

אלי בינג: השיח הזה של גורמי המקצוע מתנהל על ידי אנשי המקצוע במשרד הרווחה.

אלי בינג: לאחר הפידבק הם שינו את המודל.

אלי בינג: גם אחוז ההועדה השתנה, הוא עלה עוד פעם ל-100% הועדה.

אלי בינג: בכל הנוגע למעונות היום השיקומיים אחוז ההועדה כרגע הוא 100%, הם מקבלים תקצוב מלא בשביל המשך הפעילות החשובה בעת הזאת.

קארין אלהרר: זה לא מה שאני מכירה.

קארין אלהרר: אני מציעה שתבדוק את זה.

אלי בינג: אני אבדוק שוב.

אלי בינג: אנחנו נהיה בקשר.

עפר שלח: דורון, האם אתה יכול לתאר את הבעיות?

דורון אלמוג: במוסדות ובבתי האבות יש את האוכלוסיות הכי חלשות, את האוכלוסיות עם מערכות החיסון החלשות.

דורון אלמוג: אנחנו רואים שבימים האחרונים יש בבתי אבות בירושלים ובבאר שבע מקרי מוות של יותר ויותר אנשים.

דורון אלמוג: ממקומות כאלה באיטליה העובדים פשוט ברחו, הם השאירו את האנשים עם קורונה למות בחדרים.

דורון אלמוג: אחר כך היה צריך להוציא גוויות משם.

דורון אלמוג: ב"עלה נגב" יש שני עובדים שאותרו עם קורונה, ו-41 בנות שנמצאות בבידוד.

דורון אלמוג: כל הדיירים בכפר - 160 דיירים - הם בנוהל בידוד.

דורון אלמוג: מה זה נוהל בידוד אצלנו?

דורון אלמוג: יצרנו מרחבים שבהם הם נמצאים - גם אלה שכרגע מוגדרים בידוד, גם כל האחרים.

דורון אלמוג: הדבר העיקרי שמגן על העובדים שלנו זה מיגון מכף רגל עד ראש – חלוקים, כפפות, כובע, ערדליים, משקפיים.

דורון אלמוג: הבגד הזה הוא המגן בין האוכלוסייה, האוכלוסייה שבכפר, ובין האוכלוסייה החיצונית.

דורון אלמוג: צריך לזכור שמתוך העובדים והמתנדבים – ב"עלה נגב" יש 500 עובדים ו-800 מתנדבים - הוצאנו חלק גדול לחל"ת.

דורון אלמוג: עדיין יש כ-500 אנשים שעובדים.

דורון אלמוג: הם יוצאים הביתה וחוזרים.

דורון אלמוג: היציאה הזאת של העובדים מבתי האבות ומהמוסדות הסיעודיים מעמידה את הציבור הרחב באיזה שהוא סוג של חשיפה.

דורון אלמוג: המיגון העיקרי שצריך לתת הוא בגד מיגון.

דורון אלמוג: צריך לזכור, אף אחד לא צפה את הקורונה.

דורון אלמוג: הוצאנו מאות אלפי שקלים על ביגוד מגן.

דורון אלמוג: מה קורה בשוק עם ביגוד מגן?

דורון אלמוג: פריטים שעלו פעם שקל או שני שקל, עולים מעכשיו 17, 18 ויותר.

דורון אלמוג: יש ספסרות, יש מלחמה קשה מאוד על מוצרים.

דורון אלמוג: אני יודע מאנשי משרד הביטחון שעוסקים בזה בחמ"ל איזו מלחמה בעולם יש על מוצרים.

דורון אלמוג: אני יודע על עסקה שהייתה צריכה להתבצע לפני כמה ימים באירופה.

דורון אלמוג: כשהאנשים של המוסד באו לנמל - מדובר על עסקה של כ-280 מיליון שקל - כדי לבדוק את הקונטיינרים, הקונטיינרים היו ריקים כיוון שהגיעו סעודים ושילמו.

עפר שלח: את זה אנחנו מכירים.

דורון אלמוג: גם בארץ יש עליית מחירים קשה מאוד, יש תחרות קשה מאוד.

דורון אלמוג: צריכה להיות שליטה של המדינה.

דורון אלמוג: ביגוד מגן צריך לתכנן חצי שנה קדימה לפחות.

דורון אלמוג: אני היום בין שבועיים לשלושה שבועות קדימה, אחרי שרכשנו מכאן ומכאן.

דורון אלמוג: אנחנו רוכשים מהתעשיות בישראל, כמו מ"שראל", ואנחנו רוכשים מבתי חולים - אם זה מתל השומר, מברזילי, מסורוקה ומהדסה.

דורון אלמוג: אני משוכנע שכל המוסדות, גם הסיעודיים וגם בתי האבות, מתמודדים כדי להביא ביגוד מגן.

דורון אלמוג: דבר שני שצריך לקחת בחשבון, עופר, זה שההוצאות על העובדים הן הרבה יותר גדולות היום.

דורון אלמוג: מדוע?

דורון אלמוג: כי הם עובדים יותר שעות.

דורון אלמוג: ההנהלה נשארת כל יום עד 23:00 בלילה.

דורון אלמוג: כדי להקטין חיכוך של העובדים עם האוכלוסייה בחוץ, אנחנו משאירים אותם בתוך הכפר.

דורון אלמוג: הם עושים משמרות של 48 שעות, רק אחר כך נותנים להם לצאת החוצה.

דורון אלמוג: יש שעות נוספות, יש מיגון, יש תמריצים.

דורון אלמוג: צריך לקחת בחשבון שבבתי חולים אדם בבידוד הוא אדם עצמאי, הצוות נמצא מבחוץ ואומר לו: "תמדוד חום, תמדוד סטורציה, דווח לי כך וכך".

דורון אלמוג: אצלנו כל האוכלוסייה, בלי יוצא מן הכלל, היא בתלות מוחלטת, היא לא יכולה לעשות כלום לבד – היא לא יכולה להתרחץ לבד, היא לא יכולה להתלבש לבד, היא לא יכולה לאכול לבד, היא צריכה סיוע בכל דבר ודבר, לכן העובדים שלנו צריכים להיות איתם כל הזמן.

דורון אלמוג: אצלי בכפר יש בית ספר לחינוך מיוחד עם 150 תלמידים שהוצאנו הביתה.

דורון אלמוג: החינוך המיוחד נמצא היום עם ההורים.

דורון אלמוג: ההורים קורסים.

דורון אלמוג: צריך להחזיר את החינוך המיוחד, צריך להתחיל לדבר על חזרה של המשק.

דורון אלמוג: החינוך המיוחד זה נטל גדול מאוד על משפחות.

דורון אלמוג: אני מקבל טלפונים.

דורון אלמוג: יש לנו מוקד עזרה להורים, רק שאני לא יכול לעשות יותר מידי.

דורון אלמוג: גם אם אני רוצה להביא היום מתנדבים להורים שנמצאים בתל-אביב, במודיעין או בשלומי בצפון, אני צריך לתת להם בגד מיגון כדי שייכנסו לבתים, יסייעו, ייקחו ילד מחינוך מיוחד ויורידו קצת מהקושי הגדול של הורים.

דורון אלמוג: תחבורה.

דורון אלמוג: צריך לקחת בחשבון שתחבורה ציבורית לא עובדת.

דורון אלמוג: הנטל שלנו על הסעת עובדים, על הבאת עובדים למקום העבודה הוא הרבה יותר גדול.

דורון אלמוג: נכון, יש היענות, יש התנדבות, חברות נענות, אבל צריך להחזיר למוסדות החיוניים את התחבורה, צריך לתת את ההנחיות למפעילי התחבורה למיניהם.

דורון אלמוג: למוסדות חיוניים כמו בתי חולים, בתי אבות, מוסדות סיעודיים התחבורה הציבורית חייבת לפעול כסדרה בימים אלה.

דורון אלמוג: יש אצלי מכינת גליל עליון, 30 נערים ונערות בני 17 הגיעו לשבועיים.

דורון אלמוג: עשיתי שיחת זום ל-80 הורים.

דורון אלמוג: ההורים אמרו לילדים: "קדימה, זה צו השעה, זאת המלחמה בקורונה, תעמדו בחזית, תעזרו לעובדים בעלה גדרה".

דורון אלמוג: עלה גדרה זה מוסד שלנו שהייתה בו כמעט קריסה טוטאלית - עובדת אחת התגלתה עם קורונה, ומתוך כ-100 עובדים נשארנו עם 18.

דורון אלמוג: עובדים לא רצו לחזור.

דורון אלמוג: היינו צריכים לתגבר אותם עם חיילים, לתגבר אותם עם מתנדבים.

דורון אלמוג: לאט לאט מתחילים להביא עובדים.

דורון אלמוג: גם במוסדות הסיעודיים ובבתי אבות יכולה להיות אותה תופעה של עובדים שלא רוצים לחזור כי הם רואים בזה סכנה, הם אומרים: "יותר טוב שאני אשאר בבית, אני לא אלך לעבודה".

דורון אלמוג: צריך לתת שני דברים לעובדים.

דורון אלמוג: אחד, בגד מגן, ושניים, תוספת שכר.

דורון אלמוג: צריך לזכור שכל מערך החינוך היום לא עובד - אנחנו מדברים על נוער בגילאי תיכון.

דורון אלמוג: צריך ואפשר להביא אותם לאותם מוסדות כדי לסייע - כמובן עם התניות.

דורון אלמוג: האחת, בגד מגן, והשנייה, בדיקות.

דורון אלמוג: צריך לעשות בדיקות כל חמישה ימים.

דורון אלמוג: הסתכלתי על הסטטיסטיקות של מוות בעולם מהקורונה.

דורון אלמוג: הסטטיסטיקות אומרות שעד גיל 40 הסיכוי לחלות בקורונה הוא נמוך.

דורון אלמוג: כדי לחזור צריך להחזיר אנשים בריאים עד גיל 40, וזה תחת מספר התניות: בדיקת חום, רווחים בין האנשים.

דורון אלמוג: חייבים להחזיר את המשק, חייבים להחזיר מוסדות.

דורון אלמוג: גם את החינוך צריך להחזיר מיד אחרי פסח - כמובן עם מספר התניות.

דורון אלמוג: אני חושב שהנזק יהיה הרבה יותר קשה אם לא נעשה את זה.

אורית סוליציאנו: אני מייצגת את מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית שפרוסים ברחבי הארץ.

אורית סוליציאנו: אני מייצגת קול שהוא יותר מושתק, פחות רואים אותו.

אורית סוליציאנו: לתקופה של הקורונה יש כמה השלכות, גם השלכה שמעלה חרדות אצל אוכלוסייה שמראש היא אוכלוסייה שנפגעה.

אורית סוליציאנו: צעירה שהוחזרה לביתה כי הפנימייה החינוכית שלה נסגרה, או צעירה שאין לה עבודה וחזרה לגור בבית שבו יש פגיעה – מצב קטסטרופאלי.

אורית סוליציאנו: אנחנו ארגונים מאוד מצומצמים בכוח אדם, אנחנו מפעילים מאות מתנדבים – מעל 1,000 או 2,000 מתנדבים.

אורית סוליציאנו: אפילו הכספים הבסיסיים שהמדינה הייתה צריכה לתת לנו לא הגיעו.

אורית סוליציאנו: לצערי הרב משרד הרווחה לא קיים את מה שהוא הבטיח.

אורית סוליציאנו: ב-30 במרץ 2020 היה צריך לקיים ישיבה, לסגור את הנושא של תקציבי התמיכה כדי שהדבר הזה ירוץ.

אורית סוליציאנו: אולי הכספים יגיעו בספטמבר.

אורית סוליציאנו: איך ארגונים יכולים לשרוד כשהדברים האלה לא מגיעים?

אורית סוליציאנו: כל אירועי הפילנתרופיה, כל אירועי גיוס הכספים התבטלו ויתבטלו.

אורית סוליציאנו: האוכלוסייה שאני מייצגת היא אוכלוסייה שעלולה להתאבד.

אורית סוליציאנו: המון מסגרות פסיכיאטריות לנפגעות פגיעה מינית הן מסגרות אובדניות.

אורית סוליציאנו: לפעמים נשים חותכות את עצמן, פוגעות בעצמן.

אורית סוליציאנו: הכל נסגר.

אורית סוליציאנו: אנחנו היחידים שיכולים להחזיק את אותן נשים ואת אותם גברים מעל פני המים.

אורית סוליציאנו: אנחנו נותנים שירות של משרד הרווחה, אנחנו חדר המיון של הפגיעה המינית.

אורית סוליציאנו: חדר המיון הזה פעיל.

אורית סוליציאנו: אנחנו מקבלים 50,000 טלפונים בשנה.

אורית סוליציאנו: לא יכול להיות שכספי הרווחה והתמיכות לא יגיעו אלינו.

עפר שלח: את יכולה לתת לנו את גודל הפגיעה הכספית שלכם במרץ?

אורית סוליציאנו: המדינה הודיעה שהיא מקצצת את תקציבי התמיכה משמונה מיליון ל-5.6 מיליון.

אורית סוליציאנו: כבר חל קיצוץ של 30%.

אורית סוליציאנו: אנחנו 10 ארגונים, 33 מיליון שקל בערך זה התקציב שלנו.

אורית סוליציאנו: לפחות 30% או יותר יורדים לנו ככה.

אורית סוליציאנו: אמנם יש קצת קרנות שנותנות מענקי חירום, אבל זה לא מספיק.

אורית סוליציאנו: הוצאנו עובדות לחל"ת.

אורית סוליציאנו: העובדות שלנו מאוד מסורות, הן עושות מה שאסור על פי חוק ועובדות בחל"ת.

אורית סוליציאנו: זה לא הפתרון.

אורית סוליציאנו: ביום שאחרי הקורונה, אפילו ביציאה ההדרגתית מהסגר אנחנו נראה מבול של פניות אלינו.

אורית סוליציאנו: המדינה חייבת להיערך לזה.

אורית סוליציאנו: אנחנו כמו חדר מיון לאוכלוסייה מאוד מאוד גדולה.

אורית סוליציאנו: רק שתדעו את הסטטיסטיקה - אחד מכל חמישה ילדים בישראל הוא נפגע מינית.

אורית סוליציאנו: הילדים האלה כרגע בבתים.

אורית סוליציאנו: התקשר איש דת מאוד מאוד בכיר שנפגע בילדותו ועכשיו חזר לבית.

אורית סוליציאנו: אמנם אין בבית פגיעה עכשיו, אבל כל הפוסט-טראומה צפה ועולה.

אורית סוליציאנו: קודם כל שהמדינה תיתן למרכזי הסיוע את תקציבי התמיכה.

אורית סוליציאנו: חייבים לעזור לנו, כדי שנוכל לתת שירות למדינה.

אורית סוליציאנו: העמותות פועלות בצורה מאוד צנועה.

אורית סוליציאנו: אנחנו הבייסיק של מה שמדינה צריכה לתת לאזרחים שלה.

אורית סוליציאנו: המצב לא יכול להימשך ככה.

עפר שלח: מדובר על פגיעה של עשרות אחוזים בתקציב של הארגונים.

עפר שלח: אין להם בסיטואציה הנוכחית שום דרך לכסות את הפגיעה הזאת.

עפר שלח: בנוסף, יש להם הוצאות חדשות שהם לא יודעים להתמודד איתן.

עפר שלח: זו אפילו לא איזו חברה עסקית שאתה יכול להגיד לה: "תשביתי את הפעילות, תחזרי אחר כך".

עפר שלח: אין להם ברירה אלא לבוא אליכם עם הדבר הזה.

גל לנדאו: אני לא מכיר את המקרה הספציפי של נפגעות תקיפה מינית - אנחנו נבדוק את זה.

גל לנדאו: צריך לתת מענים פרטניים אם יש הוצאות חדשות.

גל לנדאו: אני יודע, למשל, שבארגון שנעשית בו עבודה צריך לראות מה עם תוספות המיגון.

גל לנדאו: המשבר הזה מתבטא קודם כל בעולם תזרימי - לעמותות אין את התזרים לשלם משכורות, לשלם הוצאות וכדומה, ולכן ניתנו שני מענים ראשונים ומאוד מהירים בסוגייה הזאת.

גל לנדאו: אחד, תשלומי מקדמות לתמיכות.

גל לנדאו: מתחילת השנה, למרות התקציב ההמשכי, אנחנו משלמים מקדמות על התמיכות.

גל לנדאו: בשבועיים האחרונים האצנו את הקצב, אנחנו באופן יזום פונים למשרדי ממשלה כדי שישלמו מקדמות לכל מיני עמותות שנתמכות על ידם.

גל לנדאו: רק בשבוע שעבר הוצאנו החלטה להגדלת המקדמות לפני פסח.

גל לנדאו: יהיו ארגונים נוספים שיקבלו בימים הקרובים עוד תקציב.

גל לנדאו: בנוסף, יש את הקרן בערבות המדינה, כמו שחברת הכנסת שטרית ציינה.

גל לנדאו: הוקם מסלול מיוחד בשבועיים האחרונים שבמסגרתו לא צריך להעמיד ערבות ממנכ"ל העמותה, אפשר לקבל הלוואות ללא ערבות אישית ובתנאים מאוד מאוד טובים ביחס למה שניתן בשוק - מסלול מאוד מהיר מבחינת ההגשה שלו.

גל לנדאו: הצד השלישי זה אותה קרן של 200 מיליון שקל.

גל לנדאו: התכנית הכלכלית התפרסמה לפני חמישה ימים.

גל לנדאו: מאז אנחנו עובדים מסביב לשעון כדי לגבש את מבנה הקרן, איך הכסף יחולק, מה יהיו הקריטריונים.

גל לנדאו: אני מקווה שלפני הפסח נוכל להוציא את זה להערות ציבור וזה יחולק בהקדם.

עפר שלח: אלי, אתה יכול לתת לנו מושג של מספרי המקרו, בכמה המדינה תומכת בשנה תקציבית רגילה – נגיד ב-2019 - והאם משהו מזה קוצץ עכשיו?

אלי בינג: אני לא רוצה לדבר באופן כללי, אני יכול לדבר על תקציב משרד הרווחה.

אלי בינג: בעולם הרווחה, התקציב הוא סדר גודל של תשעה, עשרה מיליארד.

אלי בינג: יש גם איזה שהוא מצ'ינג של הרשויות המקומיות.

אלי בינג: אצלנו כמעט ואין קיצוץ.

אלי בינג: להיפך, יש תוספות.

אלי בינג: הקצינו תקציבים נוספים לחלק מהמוסדות החוץ הביתיים, על מנת לתת מענה 24/7, לא 16/8 כפי שהיו פועלים עד כה.

אלי בינג: הגברנו את הצוותים.

אלי בינג: במקומות האלה דווקא היו תוספות תקציביות.

אלי בינג: תוספת תקציבית נוספת שניתנה זה לטובת פרויקט שנקרא משמרות זהב של הקשישים.

אלי בינג: השבוע יהיו 120,000 מנות מבושלות לקשישים.

אלי בינג: חלק מזה נעשה דרך עמותות, העיקר נעשה דרך מחלקות לשירותים חברתיים ברשויות מקומיות וסיוע של פיקוד העורף החל מהשבוע.

אלי בינג: דווקא תקציב הרווחה לא יורד, הוא עולה, מכיוון שאנחנו מבינים שהצורך בתקופה הקרובה הוא לא לקצץ אלא להגדיל אותו.

אלי בינג: אנשי המקצוע במשרד הרווחה הם אלה שקובעים את הקריטריונים.

אלי בינג: תוך כדי פתחתי את חוזר המנכ"ל וראיתי שיש שם נספח שאומר כמה כל מסגרת מקבלת.

אלי בינג: ראיתי שמרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית נשאר ב-100%, כך שהמרכזיים האלה לא אמורים להיפגע.

אלי בינג: ככל שהם ממשיכים באותו היקף פעילות, כך הם ימשיכו לקבל את אותו אחוז הועדה שהם קיבלו קודם לכן.

אלי בינג: בנוגע למקדמות - זה יותר בטיפול של החשב הכללי.

אלי בינג: אם יש עם זה בעיות, גל ישמח לנסות להבין איפה הדברים עומדים.

אלי בינג: יש עמותות שנתנו פעילות שאי אפשר לתת אותה, לכן הן נכנסות לקטגוריה ראשונה - אפשר לראות את זה בנספח א' לחוזר מנכ"ל 12 שמופיע באתר של משרד הרווחה.

אלי בינג: גם העמותות האלו, כפי שציינתי קודם, מקבלות 15% על אף שהן לא פעילות בתקופה הזאת, כדי לאפשר להן להתמודד עם המשבר הזה עד לסיומו.

קריאה: הקמנו לפני כמה שבועות כשהמשבר פרץ צוות משותף עם מנהיגות אזרחית שריכז את כל הצרכים.

קריאה: זה לא נכון להתייחס כאילו בתכנית הכלכלית המענה היחידי לעמותות זה הקרן של ה-200 מיליון.

קריאה: הקרן הזאת אמורה לתת מענה מאוד ספציפי לעניין התשתיות, כמו שאופיר הציג.

קריאה: נושא הפטור מארנונה לשלושה חודשים מוערך ברמה המשקית בכמעט שלושה מיליארד שקלים.

קריאה: יחד עם מנהיגות אזרחית התעקשנו שהפטור הזה יינתן לעמותות, כאשר יש לא מעט עמותות שמשלמות ארנונה בהיקפים מאוד משמעותיים שגם להן זה נותן הטבה שהיא הטבה לא קטנה.

קריאה: אותו דבר ביחס לסיוע בתשלומי מים וחשמל.

קריאה: את כל שיטת הסיוע שהייתה לטובת המגזר העסקי היה מאמץ להתאים גם לטובת המגזר השלישי, וזה רק בהיבט של התכנית הכלכלית.

קריאה: היו עוד דברים שנעשו יחד עם מנהיגות אזרחית, כמו הקלות ברגולציה מאוד גדולות של רשם העמותות שממש התגייס לטובת זה.

קריאה: היו תקציבים שהוקצו דרך קרנות הביטוח הלאומי, דרך האפוטרופוס הכללי, כאשר חלק מהכספים של תובענות ייצוגיות שיושבים אצלו יועדו לטובת צרכים של המגזר השלישי.

קריאה: היה ניסיון אמיתי לתת מענה בכמה שיותר היקפים ומכמה שיותר כיוונים.

אלי בינג: גם על הנושא של ציוד מיגון יצא חוזר מנכ"ל של משרד הרווחה.

אלי בינג: גם לטובת הנושא הזה הוקצו תקציבים, על מנת שכל העמותות שנותנות שירותים בשטח יוכלו לרכוש לעצמן ציוד מגן.

אלי בינג: דרך ביטוח לאומי עשינו מהלך דומה בנוגע למטפלות הסיעודיות.

עפר שלח: שקלתם להטיל פיקוח על המחירים האלה?

אלי בינג: אני לא יודע להגיד, אני לא יושב כרגע בוועדה לפיקוח על המחירים.

אלי בינג: אני חושב שבעת הזאת להטיל פיקוח על המחירים עלול לגרום לעוד קושי בהיצע.

אלי בינג: להבנתי גם השוק מתאים את עצמו ועונה על המחסור.

אלי בינג: אני לא חושב שנכון כרגע להיכנס לעולם של פיקוח על המחירים, זה יכול לגרום ליותר נזק מתועלת.

עפר שלח: אני לא בטוח שבעת חירום זה לא מתבקש.

משה אבוטבול: אנחנו יודעים שרוב הארגונים וכל האנשים הטובים האלה שעובדים במשך כל השנה נעזרים, מעבר לתקציבים, בפילנתרופיה, בתורמים מהארץ ומחו"ל.

משה אבוטבול: האם חשבתם ליצור איזו קריאה מכובדת לכל אותם תורמים, למרות שהם לא נמצאים בארץ, כדי שיגבירו בתקופה הזאת את התרומות לאותם ארגונים נפלאים שעושים עבודה טובה?

משה אבוטבול: אי אפשר עכשיו לנסוע לאותם תורמים בחו"ל.

משה אבוטבול: הרבה מראשי הארגונים היו נוהגים לנסוע לחו"ל כדי לקבץ כספים, אבל היום אין את האפשרות הזאת.

אופיר כץ: אני רוצה להזכיר לכם שהמשבר הוא לא רק בישראל, המשבר הוא גם בארצות הברית, הוא גם בכל העולם.

אופיר כץ: התורמים הגדולים שלנו מאמריקה הפסידו הרבה כסף.

אופיר כץ: בעיתות משבר מה שקרה בעבר וקורה גם עכשיו זה ששמים את התרומות על hold, רוצים לראות מה יקרה, לאיפה הולכים.

אופיר כץ: זה היה ב-2008, זה קורה גם היום.

אופיר כץ: הגורמים היהודיים, לפי אינפורמציה שמסרו לי, מתעסקים עם הקהילה שלהם, את כספם ואת התרומות שלהם הם נותנים בעדיפות ראשונה לקהילה שלהם.

אופיר כץ: התורמים אומרים: "הממשלה צריכה לשלם עבור השירותים, לא אנחנו".

אופיר כץ: האמירה הברורה של כל התורמים היא שהממשלה צריכה לקחת אחריות ולשלם, וכך גם צריך לראות את זה.

אופיר כץ: הדיון פה הוסט מנושא התשתיות לנושאים ספציפיים של משרד הרווחה ושל התמיכות.

אופיר כץ: אני חוזר ואומר, יש 13,000 עמותות בישראל עם ניהול תקין.

אופיר כץ: מקבלי התמיכות הם סדר גודל של 4,000,5,000.

אופיר כץ: אנחנו מדברים על מגזר הרבה יותר גדול מאלה שמקבלים תמיכות.

אופיר כץ: אנחנו חייבים לשמר את כל המגזר הזה.

אופיר כץ: אנחנו לא נכנסים לפעילויות הספציפיות, אם יש מענים כאלה ואחרים, אנחנו נכנסים לצורך לשמר את כל המגזר כדי שאפשר יהיה לחזור אליו.

אופיר כץ: יש פעילות רבה מאוד מצד משרד ראש הממשלה, אבל לצערי בנושא הספציפי הזה לא הצלחנו להגיע לתוצאות.

אופיר כץ: אנחנו מבקשים שתתערבו בזה, כדי שהעניין הזה יגיע לידי סיום בהקדם, הארגונים פשוט על סף קריסה.

יואב סגלוביץ': מה שדורון אלמוג הציף פה זה עוד פן ליציאה מהמשבר.

יואב סגלוביץ': הוא הציף את כל המגזרים שלא תופסים תמיד את הקשב פה.

יואב סגלוביץ': דיברה פה הנציגה מארגון סיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית.

יואב סגלוביץ': הנתונים מראים שיש עלייה בתקופה הזאת, שיש כרגע יותר תקיפות מיניות, שיש יותר אלימות.

יואב סגלוביץ': יש חשיבות מאוד גדולה לארגונים.

עפר שלח: וזה עלול להחמיר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה גם לציין את המצוקה שארגוני זכויות בעלי חיים נמצאים בה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נמצאים בגל של נטישות של בעלי חיים, של כלבים, בגלל הקורונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם העמותות האלו נמצאות בימים אלה במצב מאוד קשה תקציבית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מקווה שיימצא גם להן סיוע.

משה אבוטבול: זאת ההזדמנות להגיד תודה לכל הארגונים על כל העבודה שהם עושים בשגרה ובתקופה הזאת.

עפר שלח: אנחנו מצטרפים.

עפר שלח: ברור שיש גל גדול מאוד של בקשות וצרכים.

עפר שלח: הגישה שכסף מוקדם ימנע פה הרבה מאוד צורך בכסף מאוחר בוודאי תופסת בעולם הזה.

עפר שלח: זה עולם שאם תהיה בו קריסה, תהיה בו קריסה של ארגונים, תהיה בו קריסה של מערכות.

עפר שלח: העמותות האלו מקיימות שירותים שיכול להיות שהמדינה הייתה צריכה לקיים.

עפר שלח: יכול להיות שזה יותר יעיל מבחינתה לקיים את זה בימים כתיקונם דרך עמותות של המגזר השלישי.

עפר שלח: אם העמותות האלה יקרסו, המדינה תצטרך להיכנס במקומן, והיא תצטרך להיכנס במקומן במצב הרבה יותר חמור של האנשים שהעמותות האלו מטפלות בהן והצרכים שהעמותות האלו ממלאות.

עפר שלח: אם שמים 200 מיליון שקל, צריך לשחרר אותם במהירות הכי גדולה.

עפר שלח: הגישה צריכה להיות כזאת שתדאג שכל המגזר השלישי והעמותות החיוניות שיש בו יעברו את תקופת המשבר הזאת, אחרת הצרכים שלהם רק ילכו ויגדלו.

עפר שלח: את מי שיקרוס עכשיו יהיה מאוד קשה להקים אחר כך.

עפר שלח: אני מודה לחברי הוועדה.