הוועדה המיוחדת בעניין ההתמודדות עם נגיף הקורונה - זמנית, כנסת 23, פרוטוקול מספר 4, 2020-03-29 00:00

עפר שלח: בוקר טוב לכולם.

עפר שלח: אני לא יודע כמה זמן נשאר לוועדה הזאת עוד להיות.

עפר שלח: אני אומר לכם, בעיניי, היא תצטרך להישאר גם אחרי – אם תוקם ממשלה ותוקם קואליציה.

תמר זנדברג: עופר, אני מציעה שלפני כן גם כוועדה, אם וכאשר יהיה את צוות המשא-ומתן שיקים את הוועדות - נבקש שעד תום - - - באותו הרכב.

עפר שלח: מכיוון שקרוב לוודאי שאת מדברת עם צד אחד של מי שיהיה במשא-ומתן, הצד הזה קיבל את בקשתך, עכשיו זה רק צריך להיות הצד השני.

עפר שלח: רק מהדיון האחד שהיה לנו, ברור לחלוטין כמה בקיומה של ועדה שמוקדשת לאספקטים האלה של הקורונה הוא קריטי – בגלל שזה נושא רב תחומי, וצריך לעסוק בו ככה, ולאו דווקא במסגרת מפוצלת.

עפר שלח: אנחנו ננסה להגיע לזה.

עפר שלח: הדבר השני, אני מתנצל מראש, מכיוון שיש לי לפחות שני כובעים.

עפר שלח: חלק מהזמן אני אצטרך לקפוץ פה בשביל לטפל בעניינים פוליטיים, אבל אני בטוח שאתם תסתדרו.

עפר שלח: הדיון הראשון שלנו הוא עם מנכ"ל האוצר שי באב"ד.

עפר שלח: בסוף השבוע פרסם האוצר סוג של תכנית כלכלית, או צעדים כלכליים שאמורים להקל על המצוקה הגדולה שמרגיש המשק.

עפר שלח: אנחנו בשלב הראשון, שזה החצי השעה הראשונה, נעלה את שי בזום, ואת חברי הכנסת, יוכלו לשאול אותו שאלות.

עפר שלח: אני נבקש ממנו לפרט את הצעדים, ותוכלו לשאול אותו שאלות.

עפר שלח: פשוט, מנכ"ל הכנסת לא מאפשר לאנשים להגיע.

עפר שלח: כדי שאנחנו נוכל לשאול אותו שאלות ולנסות דרכנו להבהיר גם לציבור פרטים של התכנית הזאת – כרגע, לפחות על-פי הפרסומים התקשורתיים רב הנסתר על הנגלה.

עפר שלח: בשלב השני, אנחנו נעלה דרך הזום את נציגי התעשיינים, לשכות המסחר והעצמאיים.

עפר שלח: הם ינהלו שיח מול מנכ"ל האוצר, ואנחנו כמובן נהיה שותפים בשיח הזה.

עפר שלח: אני מקווה שבסיומן של השעתיים של הדיון הזה, התמונה תהיה הרבה יותר ברור גם לנו, ועוד יותר מזה לציבור בבית, כי הסוגיה הכלכלית היא כמובן סוגיה שהיא לפחות שווה בכובדה ובמשמעותה לסוגיה הבריאותית במשבר הגדול הזה.

עפר שלח: אני אגיד לכם בינתיים מה אנחנו מתכננים בהמשך.

עפר שלח: אנחנו נייחד דיון בריאותי לסוגיית הקשישים שעלתה במלוא חריפותה גם בהופעה של מנכ"ל משרד הבריאות כאן.

עפר שלח: מחר נעשה דיון שנוגע לשאלות הרכש, שאני מניח שגם לכם כמו אליי, הגיעו המון פניות של גופים פרטיים.

עפר שלח: אני בסוף השבוע הזה, אם היה לי כסף, לדעתי, הייתי יכול לרכוש בין 15 ל-20 מיליון מסכות, הוצעו לי באופן אישי.

אוסאמה סעדי: מכונות הנשמה יש לך?

עפר שלח: וגם מכונות הנשמה.

עפר שלח: יש טרוניות אמתיות על הדרך שבה מתנהל הרכש.

עפר שלח: אנחנו נעלה את מנכ"ל חברת "שראל", ואת ראש מינהל הרכש במשרד הביטחון - אלה שני הגופים שהופקדו על הרכש הממשלתי.

עפר שלח: אנחנו גם נעלה אנשים שהגיעו.

עפר שלח: אני מבקש בהקשר הזה, אם הגיעו אליכם דברים, תעבירו אותם אליי, אנחנו נרכז אותם, ואנחנו נעלה את האנשים.

עפר שלח: ננסה במובן מסוים אפילו לפתור בעיות תוך כדי תנועה, ואולי לסייע בדבר הזה.

עפר שלח: אני מזכיר את הדבר אולי בעיניי הכי קשה ומזעזע שהתגלה לנו בדיון שלנו בסוף השבוע שעבר.

עפר שלח: העובדה שמ-20 בינואר, ועד סוף השבוע, לא נוספה אפילו מכונת הנשמה אחת במדינת ישראל, אז אנחנו את הדבר הזה, הן בהקשר של מסכות, מכונות הנשמה, הגנה של צוות רפואי, את כל הדברים נעסוק בזה.

עפר שלח: זה אמור להיות מחר.

עפר שלח: אנחנו נפרסם ניוז מיום ליום.

עפר שלח: בבקשה, אוסאמה סעדי.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, באמת, אני מסכים אתך ועם יתר חברי הוועדה, שמדובר בוועדה חשובה מאוד, במיוחד בתקופה הזאת.

אוסאמה סעדי: כנראה, לדאבון כולנו, שאנחנו נמשיך עוד כמה שבועות, ואולי עוד כמה חודשים במשבר הזה.

אוסאמה סעדי: ולכן, חשוב מאוד שבאמת הוועדה הזאת תמשיך להיות גם אחרי הרכבת קואליציה.

אוסאמה סעדי: בעניין הדיון שהיה בשבוע שעבר, היו לו הדים רבים, במיוחד הישיבה עם מנכ"ל משרד הבריאות, ועם כל מה שהתגלה גם בעניין הבדיקות, גם בעניין הרכש, גם בעניין המל"ל עם החברה הערבית, ועם כל זה.

אוסאמה סעדי: ולכן, אני הייתי מציע, אדוני היושב-ראש, ברשותך, שעוד השבוע, אולי מחר, מחרתיים, עד יום רביעי, לקיים ישיבה על מצב הקורונה בחברה הערבית.

עפר שלח: כך יהיה.

עפר שלח: אני לא מתחייב על התאריך.

אוסאמה סעדי: חשוב מאוד, עופר.

עפר שלח: מאה אחוז.

אוסאמה סעדי: לפני ששי יתחיל, הרי סיכמנו גם על העניין הזה של ועדת משנה, אבל לפחות שכן תהיה, כי אנחנו רואים שהמספרים מתחילים - - -

עפר שלח: יהיה דיון ספציפי על המגזר הערבי, בהובלת חבר כנסת מהרשימה המשותפת, אני כבר אומר לכם את זה עכשיו.

עפר שלח: אני מברך את מנכ"ל האוצר.

עפר שלח: אני שמח שהוא פה.

עפר שלח: באופן אישי, מנכ"ל האוצר אני מכיר אותו היטב.

עפר שלח: יש לו יכולת למלא חדר, אז אני מציע שניקח מרחק מטעמי בריאות.

עפר שלח: שי, כמו שהצגתי קודם, אני מבקש שבהתחלה תציג כמה שיותר בפרטים את ההחלטות שהתקבלו בסוף השבוע הזה, כי גם העיתונות הכלכלית היה קשה להבין בדיוק מה ומי.

עפר שלח: חצי השעה הראשונה, אנחנו נברר אותה גם עם שאלות של חברי כנסת, נברר מולך.

עפר שלח: אחר-כך, נעלה נציגים של ארגונים כלכליים שישאלו גם את השאלות.

אוסאמה סעדי: נראה שחסרות לי הרבה שעות שינה לשי...

עפר שלח: הוא קצין ביחידה מובחרת, הוא יודע לישון ולדבר באותו זמן...

שי באב"ד: בוקר טוב.

שי באב"ד: אנחנו בעצם בסוף השבוע ישבנו וניסינו לגבש את התכנית הכלכלית, לסיים אותה.

שי באב"ד: התכנית עדיין לא הסתיימה.

שי באב"ד: אנחנו היום נשב עם שר האוצר וראש הממשלה, ונעשה גיבושים אחרונים, ככה שעל התכנית עצמה, אני לא אוכל, אדוני, היום לפרט באופן מלא עדיין, כי זה עדיין לא עבר ממשלה, ועבודת הממשלה עדיין לא הסתיימה.

שי באב"ד: אני כן אוכל לדבר על הכיוונים.

שי באב"ד: אני אוכל לדבר על מה נעשה עד עכשיו, ואולי קצת אולי לתת לכם סקירה.

שי באב"ד: שלחתי מצגת, האם קיבלתם אותה?

שי באב"ד: לא.

שי באב"ד: אז אני כן חושב שכדאי שאני אציג לכם, כי אני רוצה להראות לכם תמונת מצב כלכלית וההשפעה של משבר הקורונה עד כאן, גם על הכלכלה, גם על התוצר.

יוליה מלינובסקי: אנחנו יודעים שהכול לא טוב.

יוליה מלינובסקי: המצגת שלך לא הפתיעה אותנו.

שי באב"ד: כן, זה נכון.

שי באב"ד: אבל אני חושב שכדאי שאני אציג לכם נתונים, שתראו קצת - - - ביקשתי שזה יגיע, זה אמור להישלח לוועדה.

שי באב"ד: אני אומר שוב, בוקר טוב לכולם.

שי באב"ד: אנחנו בעצם נמצאים בסדר גודל - - מתחילת החודש, באירועים שהקורונה נכנסה למדינת ישראל, התחילה להתפשט למדינת ישראל במסגרת זו.

שי באב"ד: היו כבר עשרות ישיבות ממשלה שבמסגרתן כל פעם חלו החמרות, והחמרות נוספות שהתחילו בעצם להשפיע על המשק.

שי באב"ד: אני עוזב כרגע את כל הפן הבריאותי, בר סימן טוב, ידבר אתכם על איך מטפלים בזה, ומה הוא רוצה, ואיך משרד הבריאות מטפל בזה.

שי באב"ד: אני אנסה להתמקד יותר בצד המשקי.

שי באב"ד: התחלנו מזה שנסגרו השמיים והכניסה לישראל.

שי באב"ד: צמצמנו את כל הטיסה לישראל, הדבר הזה היה לו השפעה אדירה על קודם כל חברות התעופה, בהמשך, על כל ענף התיירות, מסוכני הנסיעות השונים, ואחרי זה גם ענף המלונות.

שי באב"ד: לאט לאט, הממשלה קיבלה החלטות אחרי החלטות ותקנות שעת חרום – לצמצם את התנועה.

שי באב"ד: זה המשיך עם הכללים של שמירה על שני מטר, לא להתקהל.

שי באב"ד: זה התגבר על ידי זה שאנחנו בעצם באנו וסגרנו חלקים משמעותיים במשק הישראלי.

שי באב"ד: העברנו את המשק הישראלי למתכונת שבו עובדים בשעת חירום, ויתר העסקים עובדים 30%.

שי באב"ד: צמצמנו גם את עבודת הממשלה בצורה משמעותית, וגם את הממשלה הורדנו לסדרי גודל של 30%, 35%.

שי באב"ד: זה לא רק הממשלה, זה גם כל הסקטור הציבורי, נגזר מזה, שזה כולל את הרשויות המקומיות, חברות ממשלתיות, וכל הסקטורים הציבוריים.

שי באב"ד: נעשו פה צעדים דרסטיים שאני חושב שלא נעשו מאז קום המדינה.

שי באב"ד: בתקנות שעת חרום, אנחנו הגבלנו את המשק, הגבלנו את חופש התנועה בסיטואציה שאני חושב שאנחנו עדיין לא מצליחים לעכל עד כמה משמעותית, ועד כמה היא שינתה את אורח חיינו.

שי באב"ד: לפני 20 שנה, קצת יותר אפילו, היה את המהפכה החוקתית של חוק יסוד כבוד האדם וחירותו.

שי באב"ד: עוד מעט 30 שנה.

שי באב"ד: אני לא חושב שמישהו אי פעם חשב שעד כדי כך יוגבלו זכויות הפרט, והזכויות שלנו כבני אדם גם להסתובב, גם להתקהל.

שי באב"ד: אנחנו כרגע נמצאים בהחמרות שבמסגרתן אנשים לא אמורים לצאת מעבר לבית ומעבר לעבודה, להישאר בבית ולצאת רק לעבודה, או לצרכים חיוניים, לקניות של מצרכים חיוניים, ואתה לא אמור לצאת 100 מטר יותר מהבית שלך.

אוסאמה סעדי: זה קיים עכשיו?

אוסאמה סעדי: מה ההחמרות?

שי באב"ד: זה כרגע קיים.

שי באב"ד: כרגע ההחמרות הן 100 מטר מהבית.

שי באב"ד: יש דיבור על החמרות נוספות.

תמר זנדברג: מה עוד אפשר להחמיר מזה?

שי באב"ד: היו דיונים במהלך השבוע האחרון, להחמיר עוד יותר.

שי באב"ד: מסגר מלא שאומר שרק מפעלים חיוניים פועלים ושום דבר אחר לא, וצמצום עוד יותר, אפילו לא לצאת מהבית.

עפר שלח: אתה יכול לכמת לנו, מה המשמעות?

עפר שלח: כמה עולה לעבור מהמצב הנוכחי למל"ח, כמה יעלה לנו.

שי באב"ד: אני אגיע לזה.

שי באב"ד: אנחנו כמובן, במשרד האוצר, וחשוב להגיד.

שי באב"ד: יצא שבתקשורת יש כאילו מלחמה בין משרד האוצר למשרד הבריאות וכל אחד נלחם – ממש לא.

שי באב"ד: הקונסטלציה היא כזאת.

שי באב"ד: משרד הבריאות יש לו אינטרס מרכזי, והאינטרס המרכזי והיחיד שלו להשתלט על הנגיף בכל מחיר.

שי באב"ד: ולכן, מבחינתו לקחת את הצעדים הדרסטיים ביותר, ולעשות את הצעדים הדרסטיים יותר, כי זו המשימה שלו.

שי באב"ד: המשימה שלי כמנכ"ל האוצר, ושל שר האוצר, לדאוג לכך שהמשק ימשיך לתפקד בכל מחיר כי אנחנו מבינים את המשמעות של קריסת הכלכלה וההשפעה שיכולה להיות לזה גם על המערכת הפיננסית.

שי באב"ד: בהשוואה ל-2008, שהיה משבר לא קטן.

שי באב"ד: ב-2008, היה משבר פיננסי, לא היה משבר ריאלי.

שי באב"ד: ממשבר פיננסי היה יכולת להיכנס ממנו, וגם לצאת ממנו יחסית מאוד מהירה.

שי באב"ד: פה אין משבר פיננסי, זה בדיוק הפוך.

שי באב"ד: גם אין משבר ריאלי, אנחנו כופים משבר ריאלי על השוק.

שי באב"ד: זאת אומרת, אנחנו סוגרים את המשק, ואנחנו בכוח בהחלטות שלנו מביאים פעם אחת למשבר ריאלי, וגם מה שקורה בעולם, זה מה שמדינות אחרות עושות בעולם גורם למשבר הריאלי.

עפר שלח: האם הדיון מתקיים ככה, שמשרד הבריאות בא ואומר, אני צריך את זה כי הגרפים הם כאלה וכאלה, ואתה מנהל איתם איזה מאבק קמעונאי, או אם נעשה ככה, זה המחיר בחיי אדם, וזה המחיר בכסף.

אוסאמה סעדי: בהמשך למה שאמר עפר.

אוסאמה סעדי: אמרת על מלחמות, אולי העיתונות מתארת את זה כמלחמה.

אוסאמה סעדי: אבל יש שתי השקפות מהבחינה הזאת.

אוסאמה סעדי: משרד הבריאות אומר, על מנת שאנחנו נשתלט על הנגיף הזה, אנחנו צריכים ממש הסגר מלא, כי אנחנו רואים שהמספרים עולים ועולים.

אוסאמה סעדי: ואתם אומרים, על מנת לא להשבית את המשק, כי יש לזה מחיר כלכלי כבד.

אוסאמה סעדי: אנחנו בכל זאת חושבים שלא צריך להשבית.

אוסאמה סעדי: השאלה מי מחליט בסוף האם העניין הבריאותי גובר או שהעניין הכלכלי גובר?

שי באב"ד: אני אענה על שתי השאלות.

שי באב"ד: אני אתייחס קודם כל לשאלה שלך, אדוני היו"ר.

שי באב"ד: זה איפשהו באמצע.

שי באב"ד: הסיטואציה היום, מאחר וזה משהו שהעולם נתקל בו בפעם הראשונה, ולא הכרנו קודם, ואף אחד לא ראה את זה קודם, אז אנחנו לא באמת יודעים מה כל פעולה תעשה לעקומה ותשטיח את העקומה.

שי באב"ד: זאת אומרת, בהנחה שלא עושים כלום, אנחנו יודעים שהנגיף הזה מתפשט בצורה אקספוננציאלי, זה כבר ידוע לכולם.

שי באב"ד: אם אני אומר, אני רק מצמצם את כל הנושא ההתקהלויות – אי אפשר ללכת למקומות של תרבות, אי אפשר להתקיים ברחוב, אי אפשר ללכת לפארקים ולגנים – מה זה עושה לעקומה.

שי באב"ד: אם אני מוסיף על זה שמצמצמים מקומות עבודה – מה זה עושה לעקומה.

שי באב"ד: אם אני מוסיף על זה שכל החנויות שהיינו הולכים אליהם ונכנסים ויוצאים מחנויות, או מרכזי קניות וקניונים, אני סוגר אותם, מה זה עושה לעקומה – אנחנו לא באמת יודעים.

שי באב"ד: הדיאלוג שאנחנו מנסים לקיים, זה לבוא ולראות מה אני יכול לסגור שיהיה לו מקסימום אפקט על העקומה.

שי באב"ד: זאת אומרת, למשל: קניונים, או למשל התקהלויות בבתי כנסת, או באתרי תרבות כאלה ואחרים, בחנויות גדולות, או חנויות קמעונאות שבאים ונכנסים הרבה קונים, ויוצאים ונכנסים הרבה קונים.

שי באב"ד: בכל אותם מקומות אנחנו מצליחים להבין את ההיגיון שבא ואומר, יש שם התקהלויות מאוד גדולות.

שי באב"ד: היכולת להידבק שם היא מאוד גבוהה, ולכן, הצמצום שלהם הוא הכרחי.

שי באב"ד: מצד שני, ההשפעה שלהם על הכלכלה – ופה אני חס וחלילה לא מזלזל בכל רשת הקמעונאות, אבל זה לא מה שיפיל את המשק.

שי באב"ד: זה יכול להוות משהו כמו 8%, 7% מהתוצר, כל המסחר כולו – 10% מהתוצר, כל המסחר כולו, זה לא מה שיפיל את המשק.

שי באב"ד: ולכן, אנחנו באים ואומרים, איפה אנחנו נצליח לקבל מקסימום השתלטות על העקומה תוך מינימום פגיעה במשק.

שי באב"ד: הדיון עכשיו מגיע שכבר באמת עשינו את כל הפעולות האלה של המסחר, של הבידוד החברתי, מה שנקרא Social distancing שעובד עליו כל כך הרבה מנכ"ל משרד הבריאות.

שי באב"ד: עכשיו השאלה היא מה יעשה – כבר הורדנו את מקומות העבודה ל-30%, לאיזשהו שיא.

שי באב"ד: מה יעשה לעקומה הדלתא של הסגר, שם מתמקד הדיון, האמת היא שאף אחד לא יודע.

שי באב"ד: ואז אנחנו מנסים להסתכל מה קרה במדינות אחרות בעולם, ואנחנו רואים למשל, שבמדינות כמו טייוואן, סינגפור, הונג-קונג, דרום קוריאה.

איילת שקד: גרמניה.

שי באב"ד: גרמניה, השתלטה על העקומה, חברת הכנסת איילת שקד, אבל כל האחרים – טייוואן, סינגפור, הונג קונג, אתה רואה שהשתלטו על הקומה, והם עשו צעדים פחות קשים משלנו.

שי באב"ד: אבל אז נכנס לדיון עד כמה הציבור הישראלי באמת מקיים את ההוראות, עד כמה הוא נענה לאכיפה, עד כמה בתרבות ובמנטליות שלנו אנחנו עונים לזה.

שי באב"ד: אני יכול להגיד לך, אדוני היו"ר, שיש לנו מעט בעיות בחברה החרדית.

שי באב"ד: יש לנו לא מעט באזורים כמו בני-ברק.

אנטאנס שחאדה: אז אולי הסגר יהיה ביישובים הבעייתיים, איפה שיש התפרצות של המגפה.

שי באב"ד: נכון אדוני.

שי באב"ד: חלק מהדיון גם מגיע לזה.

שי באב"ד: קצת מהדיון גם מדבר על איך אולי נצליח לעשות את הסגר ונבודד את אותם אזורים.

שי באב"ד: אנחנו רואים את זה במספרים – יש מודלים שמדברים שהסיכון הגדול על מערכת הבריאות כי הכול נובע ממה היה הסיכון למערכת הבריאות.

שי באב"ד: שלא נגיע לסיטואציה או למקום שבמסגרתו כמות החולים הקשים וכמות המונשמים תהיה גדולה שמערכת הבריאות תהיה באי ספיקה.

שי באב"ד: ולכן, האירוע מנסה להגיע לסיטואציה שבה יהיו המון חולים קשים.

עפר שלח: ברשותך, אני רוצה לעשות את זה קונקרטי.

עפר שלח: אנחנו מדברים כרגע על החמרה כזאת או החמרה אחרת עד אחרי הפסח.

עפר שלח: ככה זה הוצג לנו.

שי באב"ד: נכון.

שי באב"ד: ההצהרה אמורה להיות עד אחרי פסח.

שי באב"ד: אנחנו לא יודעים, כדי לשחרר צריך לראות ירידה מאוד משמעותית, ואז יהיו דיונים האם השחרור, איך משחררים, ואיך משחררים ככה שזה לא יחזור.

עפר שלח: אני שואל אותך האם החולה לא ימות?

עפר שלח: החולה הכלכלי לא ימות עד אחרי הפסח?

שי באב"ד: בוא נדבר מה קרה לכלכלה.

שי באב"ד: מאז שאנחנו התחלנו, אנחנו הגענו לסיטואציה שבה אחוז האבטלה במדינת ישראל היה בערך על 3.6%, 3.7% עם 25 אלף, 26 אלף מובטלים.

שי באב"ד: היום בבוקר כבר ראיתי נתונים שיש לנו למעלה מ-800 אלף מובטלים.

יוליה מלינובסקי: 900 אלף.

שי באב"ד: זה יגיע למיליון.

שי באב"ד: צריך לציין שרוב המכריע של המובטלים, אני חושב ש-90%, 95% - חל"ת, זה אנשים שפוטרו.

שי באב"ד: זה אנשים שבגלל ההטבות שהמדינה נותנת - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמה אחוזים?

שי באב"ד: למעלה מ-90% נמצאים בחל"ת ולא פיטורין.

עפר שלח: אבל ככל שהזמן עובר, העסקים יהיו במצב כזה שיהיה קשה להחזיר אותם לעבוד.

יוליה מלינובסקי: אל תתייחס לחל"ת הזה, כי זה משהו שהוא נתון - - -

תמר זנדברג: אי אפשר הצעה לסדר?

תמר זנדברג: בגלל שהזמן קצר וכולנו מאוד ממוקדים וענייניים.

תמר זנדברג: את הדברים האלה אנחנו גם עוקבים אחרי הפרסומים.

תמר זנדברג: בוא נתמקד בצעדים שגם בחבילה המדוברת שעוד לא ראינו, ואחר כך - - - זה מה שמטריד אותנו.

שי באב"ד: שתי דקות אפילו, ואני אגיע למה אני יכול להגיד כרגע מתוך החבילה.

שי באב"ד: אני אתאר לכם את המצב שממנו הגענו לחבילה.

שי באב"ד: פעם אחת, כל המענה כרגע לשכירים ניתן באמצעות אותו חל"ת ארוך, וזה תלוי כמה זמן הם יהיו בחל"ת הזה.

שי באב"ד: אם זה יימשך מספר חודשים רב, כמובן, ככל שיעבור יותר זמן, זה יהפוך יותר לפיטורים.

שי באב"ד: ככל שהמשבר יותר קצר, נשמר אותם יותר בחל"ת, ואף הם אמורים לחזור למקומות העבודה.

שי באב"ד: אבל החל"ת הזה עולה למדינה המון כסף.

שי באב"ד: רק לתת לכם סדרי גודל.

שי באב"ד: החל"ת – ל-3 חודשים הקרובים, בכמויות שהגענו אליהן, עלול להגיע לסדרי גודל של משהו כמו 14, או 15 מיליארד שקל.

שי באב"ד: זה כמובן חלק מתכנית הסיוע שהמדינה נותנת.

שי באב"ד: המדינה לא תכננה לשלם 15 מיליארד שקל.

תמר זנדברג: למרץ, אפריל?

שי באב"ד: מרץ, זה חצי חודש.

שי באב"ד: שלושה חודשים אחרונים, שזה כולל את כל אפריל ואת כל מאי ואת החצי של מרץ – זה בערך מגיע ל-14, 15 מיליארד שקל.

אוסאמה סעדי: זו הערכה של מיליון חל"תים?

שי באב"ד: זו הערכה של מיליון חל"תים.

שי באב"ד: אנחנו מגיעים למיליון חל"תים.

שי באב"ד: עכשיו, בואו נדבר רגע על ההשפעה, את זה אתם לא מכירים, כי אני לא חושב שזה יצא בפרסומים.

שי באב"ד: מה ההבדל בין השבתה חלקית לפי השבועות וכמות הזמן על התוצר ועל הגרעון, ועל חוב – אלה שלושת המרכיבים המרכזיים שאנחנו מסתכלים עליהם.

שי באב"ד: אם אנחנו מסתכלים על השבתה חלקית לחמישה שבועות, מה שהתחיל.

שי באב"ד: זאת אומרת, המצב היום שכבר קיים שבוע, אם הוא יימשך חמישה שבועות, אנחנו מדברים על פגיעה בתוצר של 5%, זו פגיעה משמעותית ביותר, כי זו פעם ראשונה שמדינת ישראל תעבור למינוס מאז שהיא הוקמה.

שי באב"ד: 70, 75 מיליארד שקל – זה לחמישה שבועות.

שי באב"ד: אם ההשבתה תהיה שמונה שבועות, אנחנו מגיעים כבר ל-7% תוצר.

שי באב"ד: ואם ההשבתה תהיה 12 שבועות, אנחנו נגיע לאזור של 9% מהתוצר.

שי באב"ד: אם אנחנו לוקחים השבתה כוללת, ואנחנו לא מדברים על השבתה חלקית, אלא אנחנו מדברים על השבתה מלאה של סגר מלא - - -

אנטאנס שחאדה: המספרים שנקבת זה להשבתה חלקית?

שי באב"ד: עד עכשיו.

שי באב"ד: זה לחלקי.

שי באב"ד: אם אנחנו מדברים על השבתה כוללת, זה יכול לנוע בין 9% בחמישה שבועות, ל-13% בשמונה שבועות, ל-18% ב-12 שבועות.

שי באב"ד: אני לא רוצה להגיד לכם מה המשמעות.

תמר זנדברג: יש לכם - - - למדינות אחרות בעולם?

שי באב"ד: ההשוואה היא מאוד קשה, כי כמעט אף מדינה אחרת בעולם, למעט סין, וקצת בצפון איטליה, לא עשתה השבתה כוללת, זאת אומרת לא השביתו את כל מקומות העבודה.

תמר זנדברג: לא, יחסית להשבתה שיש עכשיו.

שי באב"ד: יחסית להשבתה שיש עכשיו, יש לנו קצת תחזיות, זה דומה.

שי באב"ד: הם גם עשו תרחישים מאתנו.

שי באב"ד: כל אחד עושה את התרחישים שלו, אבל זה דומה.

שי באב"ד: הפגיעה היא באופן כללי דומה.

שי באב"ד: ההשפעה על הגרעון היא כמובן בערך אותו דבר.

שי באב"ד: השבתה חלקית, תביא להגדלה של הגרעון ב-6.5% בחמישה שבועות.

יוליה מלינובסקי: סליחה בשישה או לשישה?

שי באב"ד: בשישה.

שי באב"ד: תגדיל ב-6% - את הגרעון בחמישה שבועות.

שי באב"ד: ב-7% - בשמונה שבועות, 7.5%.

שי באב"ד: ב-9% - ל-12 שבועות.

שי באב"ד: אם אתם רוצים לדעת מה קורה לחוב תוצר – אז בהשבתה חלקית החוב תוצר זה חמישה שבועות יגדל מ-60% שהוא נמצא היום, לסדר גודל 67%, 68%.

שי באב"ד: ב-12 שבועות – ל-73%.

עפר שלח: שי, ברשותך.

עפר שלח: לנתונים האלה יש הרבה פחות משמעות כי אנחנו גם לא בעולם - - - כל העולם יהיה בחוב תוצר אחר אחרי הסיפור הזה.

עפר שלח: אני חושב שבשלב הזה, מה שחשוב זה – מה אתם מחליטים.

עפר שלח: כשאתה משטיח את העקומה, אתה גם מאריך אותה, אנחנו תמיד מדברים לא להגיע לפיק, אתה מאריך אותה.

עפר שלח: ואז את הסבל הכלכלי אתה מאריך.

עפר שלח: ולכן, אם כן אתה יכול להיכנס עכשיו למחשבות שלכם איך מנהלים את האקו-לייזר הזה, ואני מוכן לצורך הדיון להגיד – עד אחרי פסח אנחנו מבינים שזה מתחת למכבש – לאן הולכים מכאן.

תמר זנדברג: וגם יותר מזה.

תמר זנדברג: הזכרת את יחס חוב תוצר בעולם.

תמר זנדברג: אנחנו גם רואים גם אחרי החבילה המדוברת שאנחנו מאוד מחכים לשמוע מה קורה איתה, אנחנו מדברים על בערך 2% תמ"ג?

שי באב"ד: לא.

תמר זנדברג: אם תוכל להתמקד.

תמר זנדברג: תודה.

שי באב"ד: בסדר גמור.

שי באב"ד: כתוצאה מכל הדברים שציינו, יש, וכאן אני מגיע לחבילה, יש פגיעה מאוד גדולה בשכירים, יש פגיעה מאוד גדולה בעצמאים, יש פגיעה מאוד גדולה בבתי עסק, ויש פגיעה כללית שהיא פגיעת המאקרו במשק.

שי באב"ד: החבילה שלנו בנויה – ראש הממשלה ושר האוצר הכריזו על חבילה של 80 מיליארד שקל.

יוליה מלינובסקי: מתי הם הכריזו על זה?

שי באב"ד: לפני יומיים כבר אמרו שתהיה חבילה של 80 מיליארד שקל.

שי באב"ד: מתכוונים להוציא חבילה של 80 מיליארד שקל.

שי באב"ד: החבילה הזאת נמצאת כרגע בדיונים.

שי באב"ד: המספר הסופי עוד לא נסגר, אבל אלה סדרי הגדול שעליהם מדובר במסגרת החבילה, כשהחבילה כוללת את הדברים הבאים, אני אדבר עליה רק באופן כללי, אני לא יכול לתת כרגע פרטים כי היא עדיין לא נסגרה.

שי באב"ד: כמו שאתם יודעים, עבודת הכנסת באה לאחר עבודת הממשלה.

שי באב"ד: קודם צריכה להיות עבודת הממשלה, ואז אתם הכנסת מבקרת אותנו ונותנת את דעתכם.

יוליה מלינובסקי: רק שאלה אחת.

יוליה מלינובסקי: לעומת מדינות אחרות, החבילה שאנחנו מנסים לבנות זה פרופורציונאלי לעכשיו?

שי באב"ד: כן, לחלוטין.

שי באב"ד: בחלק מהמקרים הרבה יותר גבוה מהממוצע.

שי באב"ד: לחלוטין פרופורציונאלית למה שמדינות אחרות נותנות.

שי באב"ד: אני אחלק את החבילה לסעיפים השונים.

שי באב"ד: קודם כל, החבילה מורכבת ממה המענה הבריאותי והאזרחי האישי שאנחנו נותנים.

שי באב"ד: זאת אומרת, כמה כסף אנחנו צריכים לתת למערכת הבריאות כתוצאה מהאירוע הזה.

שי באב"ד: מדובר פה על סכומי עתק ולכל הנלווים.

שי באב"ד: זאת אומרת, איך מכינים גם את משרדי הממשלה וגם את הסקטור הפרטי להיערכות, להתמודדות עם היום יום של הקורונה לא בצד הכלכלי, אלא בצד הטיפולי הבריאותי.

שי באב"ד: הווי אומר, איך דואגים לתת להם את כל המענקים למדחומים, ולכל הבדיקות, ולכל ה- Social distancing ולכל ההוראות שיוצאות מטעם משרד הבריאות.

תמר זנדברג: מתוך ה-80 כמה זה - - -

שי באב"ד: זה אני לא יכול כרגע עוד לציין.

תמר זנדברג: הנה, עובדה לא למשק.

תמר זנדברג: זה כאילו – להציל את מערכת הבריאות על החולאים שייבשנו במשך השנים.

שי באב"ד: לא, ממש לא.

שי באב"ד: כל הכסף הזה, אם לא היה קורונה, לא היה יוצא שקל ממנו, גם לא בהתמודדות.

יוליה מלינובסקי: אתה יכול להגיד בריש גלי, שמערכת הבריאות בשנים, שלפחות אתה מנכ"ל משרד האוצר, קיבלה את כל הכסף הנדרש לפי כמות האנשים, לפי הגילאים.

יוליה מלינובסקי: לפי האוכלוסיות שלנו, שמערכת הבריאות קיבלה כל מה שהיא הייתה צריכה, כדי להיות במצב מיטבי, ולטפל באזרחי ישראל.

יוליה מלינובסקי: אתה יכול להגיד את זה?

שי באב"ד: אני יכול להגיד לך כמנכ"ל משרד האוצר, שאף משרד לא קיבל את כל מה שהוא צריך כדי להיות במאה אחוז ולעמוד איתן, אף משרד.

שי באב"ד: הסיבה היא פשוטה.

שי באב"ד: יש תקציב מדינה, במסגרת תקציב מדינה, בסופו של יום, יש אילוצים, יש צרכים ויש מגבלות, והשמיכה קצרה.

שי באב"ד: ולכן, בסוף היום אתה מנהל סיכונים ואתה מנהל איזונים.

שי באב"ד: אף אחד לא חשב שתהיה קורונה, אף אחד לא ידע שתהיה קורונה, ובנקודה אחרת, אם חס וחלילה פורצת מלחמה אחת עלינו, חס ושלום מערכת הבריאות הייתה קופצת עליך ואומרת, אין לנו מספיק ואין לנו זה.

שי באב"ד: ואם פתאום מערכת הרווחה במדינת ישראל הייתה קורסת, גם מערכת הרווחה הייתה קופצת.

שי באב"ד: ולכן, אף משרד בהגדרה אין לו מאה אחוז, והוא לא מיטבי כי אין מספיק כסף.

שי באב"ד: בסוף היום, המדינה מייצרת תקציב מסוים שכולם רוצים יותר וכולם צריכים יותר.

שי באב"ד: ואגיד יותר מזה, כולם צודקים.

שי באב"ד: כל אחד שמייצג את המערכת שלו, בהגדרה צודק שאין לו מספיק.

שי באב"ד: ככה מתנהל תקציב מדינה מאז קום המדינה.

שי באב"ד: לא רק בחמש שנים שלי, תמיד היה.

שי באב"ד: דרך אגב, אספר לך עוד משהו חברת הכנסת יוליה, זה גם ככה יהיה בהמשך, אף פעם לא יהיה מספיק כסף לכולם.

שי באב"ד: עכשיו בואו נדבר רגע על מערכת הבריאות.

שי באב"ד: אין ספק שחסרים כספים במערכת הבריאות, ואין ספק שבמסגרת הממשלה החדשה שתקום, אני מקווה, שאמורה לקום, צריך לטפל במערכת הבריאות בלי שום קשר לקורונה, וצריך לטפל בעוד כמה מערכות נוספות, לא רק במערכת הבריאות.

שי באב"ד: כל מצבים שמוקצים עכשיו לקורונה, הם כספים ייעודיים לקורונה שאין להם קשר להבראה של מערכת הבריאות.

שי באב"ד: הם ספציפית, נקודתית למערכת הקורונה.

שי באב"ד: זה לא יעזור לשקם את מערכת הבריאות.

שי באב"ד: כל הכסף שאנחנו שמים עכשיו, אין לו שום קשר לכל מה שחסר וכל מה שצריך בשביל מערכת הבריאות כדי לטפל בשוטף הרגיל.

שי באב"ד: הוא אך ורק נועד לטפל בנושא הקורונה ובייעוד הספציפי של מחלת הקורונה.

אוסאמה סעדי: יש הערכה כמה משרד הבריאות מעריכים את זה?

שי באב"ד: חברים, יש הערכות.

שי באב"ד: אבל אנחנו חייבים לעבור ממשלה קודם.

שי באב"ד: אני משער, תדעו את זה, לכל המאוחר עד גמר כל הדברים.

תמר זנדברג: בערך.

תמר זנדברג: מקרים בודדים או חצי מהכסף.

שי באב"ד: לא, ממש לא.

שי באב"ד: ממש לא חצי מהכסף.

שי באב"ד: חברי הכנסת, תרשו לי לבצע את מלאכתי.

שי באב"ד: אני עובד אצל הממשלה.

שי באב"ד: חשוב להציג את התהליך מקצועית בממשלה קודם לפני שזה מסתיים.

שי באב"ד: אבל יש מענה בריאותי והוא משמעותי, הוא בוודאי לא חצי מהתכנית.

שי באב"ד: אני אגיד עוד משהו, גם לא רבע מהתכנית, אבל הוא הרבה פחות מזה, אבל הוא כן מענה משמעותי.

שי באב"ד: זה החלק הראשון.

שי באב"ד: החלק השני בתכנית, מדבר על רשת ביטחון סוציאלית, ולחלק הזה היה לנו לא מעט דיונים עליו כשהוא מדבר פעם אחת מה עושים עם האנשים.

שי באב"ד: איזה רשת ביטחון מייצרים לאנשים – כרגע לא מדבר על עסקים, אני מדבר על האנשים, בין אם אתה פרילנסר, בין אם אתה עצמאי, או בין אם אתה שכיר.

שי באב"ד: בתכנית אנחנו נציג פעם אחת מדינת ישראל בגלל המבנה שלה עובדת בצורה טובה, ויש לה רשת ביטחון סוציאלית מצוינת לשכירים.

שי באב"ד: לכל השכירים במדינת ישראל יש רשת ביטחון סוציאלית, שכל מי שהיה שכיר, אף אחד לא הולך הביתה בלי יכולת לקנות לחם מחר בבוקר, או בלי יכולת לקנות את הדברים הבסיסיים.

תמר זנדברג: גם 67, וגם שכיר שעבד פחות מתקופת - - -

שי באב"ד: גם לתקופת ההכשרה, מה שעשינו במסגרת התכנית - הקטנו משמעותית את תקופת ההכשרה.

שי באב"ד: תקופת ההכשרה הייתה אמורה להיות 12 חודש.

שי באב"ד: ב-18 חודשים האחרונים הקטנו בצורה משמעותית פעם אחת.

שי באב"ד: פעם שנייה - הארכנו את תקופת האבטלה לכאלה שאמורים היו לסיים אותה.

שי באב"ד: פעם שלישית - - -

תמר זנדברג: לכמה זמן?

שי באב"ד: שוב, תעבור ממשלה - - - חברים, אני לא יכול.

תמר זנדברג: אבל אם הוא לא יכול להגיד שום, אז למה התכנסנו.

תמר זנדברג: לא, רק להבין משהו.

תמר זנדברג: את הדברים האלה אנחנו שומעים כבר מהדלפות, משמועות, מהודעות של השר.

תמר זנדברג: אם אנחנו לא יכולים לקבל שום פרטים, אז בוא נתכנס אחרי.

תמר זנדברג: לא בשביל משהו, אבל למה?

עפר שלח: אני מציע שבשלב הזה, אנחנו נוסיף כאן את נציגי הארגונים הכלכליים.

אוסאמה סעדי: עכשיו הוא הגיע לקטע שמעניין את האנשים, אתם מפסיקים אותו.

מתן כהנא: לא.

מתן כהנא: האמת, אני מרחם על שי כי לא נותנים לו לדבר.

מתן כהנא: קוטעים אותו כל שלוש שניות.

מתן כהנא: הוא עוד לא אמר משפט אחד מלא.

שי באב"ד: תודה.

שי באב"ד: אדוני, אני פשוט עובר על החלקים שבתכנית.

שי באב"ד: החלק השני מדבר על רשת ביטחון סוציאלית שמדובר על השכירים.

שי באב"ד: כלל השכירים במשק, יש לנו את המיצבים האוטומטים שעולים לנו מיליארדי שקלים, שבמסגרת המיצבים אוטומטיים אנחנו נותנים דמי אבטלה.

שי באב"ד: הייתה לנו בעיה עם גילאי 67 פלוס, אנחנו מטפלים בזה במסגרת התכנית, אתם תראו את זה בתכנית.

שי באב"ד: הייתה לנו עוד בעיה עם כל הסיפור של תקופת ההכשרה שדיברה עליה חברת הכנסת תמר זנדברג, גם בזה אנחנו מטפלים.

שי באב"ד: והייתה לנו בעיה עם כאלה שמסתיים להם בדיוק עכשיו תקופת האבטלה, כי כבר נמצאים בתקופת האבטלה - גם בזה טיפלנו, זה בעולמות השכירים.

שי באב"ד: בעולמות העצמאיים - מאחר ולעצמאים אין דמי אבטלה, יצרנו איזשהו כלי.

שי באב"ד: שוב, אני לא יכול להרחיב כרגע מה בדיוק הכלי, ומה הוא בדיוק נותן.

שי באב"ד: אבל הוא נותן מענה גם לעצמאיים במסגרת אותה רשת ביטחון שגם לעצמאים עד אחרי הפסח, עד סוף אפריל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בצורה של מענק, בצורה של מה?

שי באב"ד: סוג של צורה של מענק שאותם עצמאים יקבלו.

שי באב"ד: אנחנו נשחרר את המודל אחרי שנעבור כמו שאמרתי את עבודת הממשלה, אבל יהיה מענה גם לעצמאיים.

שי באב"ד: העצמאיים גם כן יקבלו מענה, וזה חלק משמעותי בתכנית.

יוליה מלינובסקי: עצמאיים - מסים הם משלמים עדיין.

שי באב"ד: חברת הכנסת יוליה, אם לא תתנו להשלים, זה לא יעבוד.

שי באב"ד: אני מבין.

שי באב"ד: תנו לי רגע.

שי באב"ד: עכשיו אני מדבר על הנושא של העסקים, מה נעשה לעסק עצמו.

שי באב"ד: העצמאים עצמם, הרעיון היה ברשת ביטחון סוציאלית שזה נותן להם משהו כמו שיש לשכירים, משהו לחיות ממנו את היום.

שי באב"ד: עסק – כמו שאמרה חברת הכנסת, משלם מסים, עסק משלם ארנונה, עסק משלם תשלומים וכו', בין אם הוא עסק קטן עם עובד אחד או שניים, או פרי-לנסר, או בין אם הוא עסק עם 10 אלפים עובדים או יותר.

שי באב"ד: אנחנו, המענה שנתנו לעסקים, מתחלק לשלוש שכבות.

שי באב"ד: השכבה הראשונה שמדברים עליה – זו שכבה של איזשהו מענק שיינתן לאותם עסקים בעקבות המשבר, ויהיו קריטריונים מסוימים מי מקבל מה – הם יקבלו איזשהו מענק.

שי באב"ד: השכבה השנייה שמדברת על אותם עסקים, זה איזשהו מענה תזרימי מאוד משמעותי.

שי באב"ד: הוקמו קרנות והן מורחבות של החשב הכללי שהוצבו גם התנאים בצורה משמעותית כדי שאותם עסקים יוכלו לקחת גם הלוואות בתנאים מאוד נוחים, עם גרייס מאוד גדול, כדי שהם יוכלו לקבל מענה תזרימי.

שי באב"ד: השכבה השלישית שמדובר על אותם עסקים, זה כל הנושא של דחיית תשלומים – מדחיות מע"מ לדחיות ארנונה, בחלק מהמקרים יש גם ביטולים של תשלומים, לא רק דחייה אלא ויתור על תשלומים למים, ותשלומים נוספים שהוטלו עליהם.

עפר שלח: ויתור משמעו, רק כדי להבהיר, אתם תממנו את זה לרשויות המקומיות.

עפר שלח: נגיד, אתה מבטל ארנונה לחודש, אז האוצר יכסה את הארנונה הזו.

יוליה מלינובסקי: בטח שלא.

יוליה מלינובסקי: הוא לא רוצה.

יוליה מלינובסקי: הוא רוצה שהשלטון המקומי - - -

עפר שלח: לכן אני שואל.

אנטאנס שחאדה: אנחנו לא שמענו כלום על השלטון המקומי עד כה.

יוליה מלינובסקי: אנחנו מכירים את האוצר חושב.

שי באב"ד: אני לא נכנס לפרטים של התכנית.

שי באב"ד: אבל נניח שהיו מוותרים ארנונה, על כל תשלום שהיו מוותרים, היו צריכים לשפות את מי שמוותרים ולא משאירים את זה פתוח.

שי באב"ד: בוודאי ובוודאי שזה האירוע, ולא משאירים את הדברים פתוחים ככל שזה הוויתור על התשלום.

שי באב"ד: החלק האחרון בעסקים כמו שציינתי – מענק.

שי באב"ד: התזרים, כל נושא ההלוואות והקרנות המיוחדות ודחיות התשלומים.

שי באב"ד: יש עוד הקלות רגולטוריות מסוימות שיעזרו לעסק לקבל את השירותים בצורה יותר טובה.

שי באב"ד: החלק האחרון של התכנית, הוא חלק יחסית קטן מאוד בשלב הזה, כי אנחנו עוד רחוקים מאוד, נותנים איזשהו כלים להאצת המשק, גם טיפה לחשוב על איך מטפלים ביום שאחרי, אבל בעיקר גם לנצל את התקופה הנוכחית כדי להשקיע בדברים במשק שיכולים להשקיע בהם כרגע, ויכולים איפשהו טיפה לייצר תנופה, ואיפשהו טיפה לייצר תעסוקה, וקצת להניע את המשק.

שי באב"ד: אני לא יכול להרחיב יותר מדיי כרגע, אבל אתן לכם דוגמה – תשתיות.

שי באב"ד: תשתיות – ניתן לבצע עכשיו, זה גם העסקת עובדים ישראליים בהעסקה עצמה, וזה גם כסף שאנחנו מזרימים ומשקיעים במשק, שאמור גם לתת פריון.

שי באב"ד: אלה בגדול עיקרי התכנית, הדברים שהתכנית מטפלת.

שי באב"ד: אם אני חוזר – ארבעת השכבות.

שי באב"ד: המענה הבריאותי והאזרחי המידי לטיפול בקורונה.

שי באב"ד: רשת הביטחון הסוציאלית לעצמאים ולשכירים וגם למבוגרים שבהם.

שי באב"ד: טיפול בעסקים, אנחנו קוראים לזה המשכיות עסקית שתטפל בכל הרבדים של איך חוזרים לעסק לצלוח את המשבר מהמענק להלוואות, לדחיית תשלומים ולהקלות הרגולטוריות.

שי באב"ד: בסופו של יום, המעגל האחרון שמדבר על האצת המשק שמתייחס לאיזה פרויקטים אפשר טיפה להכניס כדי להניע את מנועי הצמיחה של המשק.

אוסאמה סעדי: מה הלו"ז של ארבעת השלבים האלה?

שי באב"ד: הלו"ז הוא, אני משער שהיום בערב, או מחר, ברגע שהממשלה תסיים וראש הממשלה ושר האוצר ייצאו עם התכנית, אני משער שהיישום הוא מידי.

שי באב"ד: כן חשוב לעבודת הכנסת, בוודאי ובוודאי שאנחנו נצטרך לבוא בגלל ההיקפים של התכנית שהם היקפים מאוד גבוהים.

שי באב"ד: אנחנו נמצאים באחד חלקי שתים-עשרה, חבר הכנסת, אתה מכיר את זה היטב.

שי באב"ד: אנחנו נמצאים גם תחת חוק יסודות משק המדינה, נצטרך לעשות תיקון לחוק יסוד משק המדינה, ולהגדיר קופסא על הקורונה, ולהעביר אותה כמה שיותר מהר על מנת שנוכל לשחרר את התכניות האלה.

שי באב"ד: אנחנו רוצים לנסות לעשות את זה באמת במהירות האפשרית.

מתן כהנא: יש לי שאלה אליך לגבי פנסיות תקציביות ומשכורות גבוהות במשרתי הציבור.

מתן כהנא: בסוף אני מבין שבפנסיות התקציביות, לפחות במערכת הביטחון, שליש ממקבלי הפנסיות מקבלים מעל 20 אלף שקל בחודש.

מתן כהנא: אם אתה מוסיף לזה גם את השופטים ואת הדיינים, אפשר לחסוך ולגבות מהם דמי ניהול, לפחות חלק מהעיתונים הכלכליים, מסתבר שאפשר לחסוך כ-10 מיליארד שקלים בשנה רק מהפנסיות התקציביות, וזה עוד לפני שהתחלנו לדבר על שכר גבוה בשרות הציבורי, למשל, כמו שכר חברי הכנסת, שכר מנהלים.

עפר שלח: אני רוצה להזכיר שמדובר בחבר הכנסת מתן כהנא, שכרגע פוגע בעצמו.

מתן כהנא: פוגע בעצמו פעמיים – כי אני גם מקבל פנסיה תקציבית, וגם מקבל משכורת גבוהה כעובד ציבור, ועדיין אני חושב שנכון לעשות את זה.

מתן כהנא: אני חושב שאפשר לחסוך פה עשרות מיליארדי שקלים בשנה.

מתן כהנא: האם חשבתם על הכיוון הזה?

מתן כהנא: וגם עוד דבר קטן, לגבי המע"מ.

מתן כהנא: דחינו, אבל בסוף, אתה יודע, הדחייה נגמרה.

מתן כהנא: אני יודע על חבר שיש לו איזה חאן בדרום, היה צריך לשלם עשרות אלפי שקלים למע"מ ביום חמישי שעבר, כי אמנם דחינו את זה בחודש, אבל החודש הזה עבר בסופו של דבר.

מתן כהנא: גם על זה מעניין אותי לשמוע.

מתן כהנא: יותר מעניין אותי לגבי הפנסיות.

איילת שקד: גם לי יש שאלות.

איילת שקד: אנחנו ישבנו כאן בשקט.

עפר שלח: איילת, אני מכבד מאוד.

עפר שלח: יש לנו גם את הבעיה הטכנית של איך הדיון מתנהל.

עפר שלח: אפשר יהיה תוך כדי הדיון, יש לנו עוד למעלה משעה לדיון.

עפר שלח: אפשר יהיה תוך כדי הדיון גם עם הארגונים הכלכליים.

עפר שלח: גם חברי הכנסת יוכלו להתערב ולשאול שאלות, אנחנו לא קהל בסיפור הזה.

שי באב"ד: היו פה שתי שאלות.

שי באב"ד: אחד – מאיפה מביאים המקורות לשימושים, וחבר הכנסת מתן כהנא, שאל אם המקורות יכולים להגיע ממשרד הביטחון או מקיצוצים של פנסיות, וכו'.

שי באב"ד: שתיים - מה עושים עם המע"מ.

שי באב"ד: לגבי המע"מ אני רוצה לציין.

שי באב"ד: המע"מ נדחה.

שי באב"ד: יש מע"מ שמשלמים דו-חודשי ומע"מ החודשי.

שי באב"ד: העסקים הקטנים הם אלה שמשלמים, והם אלה שנפגעו הכי קשה, איתם רמת הסיכון יותר גבוהה.

שי באב"ד: להם דחינו את הדו-חודשי עד ה-27 לאפריל.

שי באב"ד: אותם עסקים היותר גדולים של החודשי, הדחייה נעשתה באותו חודש, עד ה-26 למרץ, היו אמורים לשלם את זה במרץ, כי לדעתי היה ינואר, מרץ, ובמקום זה דחינו את זה בחודש עד סוף אפריל.

שי באב"ד: את הדו-חודשי דחינו בחודש, והם משלמים חודש אחרי.

שי באב"ד: את החודשי לא דחינו בחודש, דחינו את זה רק לסוף החודש בשלב הזה.

שי באב"ד: הסיבה הייתה כשעשינו את הדחיות האלה, הייתה כתוצאה מזה שראינו שהפגיעה מאסיבית והקשה ביותר היא דווקא לעסקים הקטנים שמשלמים בכל מקרה דו-חודשי, ולהם נתנו גרייס של חודש.

שי באב"ד: הדחייה לעסקים, לאותם עסקים שמשלמים חודשית, זה נדחה בתוך החודש בכמה ימים, זה לא נדחה בחודש.

שי באב"ד: אנחנו ערים לבעיה הזאת.

שי באב"ד: אנחנו ערים לבעיה, שכאילו מה שנתנו לעסק בדחיות האלה לא היה מספיק, ולכן, החבילה הנוספת שתגיע, אני מקווה היום בערב, או מחר תצא, שהיא אמורה לתת מענה הרבה יותר כולל והרבה יותר משמעותי באופן דרסטי לעומת המענה שניתן עד עכשיו.

מתן כהנא: מה עם הפנסיות והמשכורות הגבוהות?

שי באב"ד: אני עכשיו אתייחס לחלק השני של הפנסיות והמשכורות הגבוהות.

שי באב"ד: תראו, עולה השאלה מאוד גדולה האם להיכנס לעולם המקורות כרגע שאנחנו צריכים לתת את הקופסא.

שי באב"ד: ההרגשה שלנו שברגע שנתחיל להיכנס לעולם המקורות מפנסיות גבוהות, ויכול להיות שגם השכר של המגזר הציבורי ואלף ואחד מקורות אחרים, אנחנו כבר מתחילים להיכנס לתהליך של מיני תקציב.

שי באב"ד: גם ברגע שניכנס לכנסת וגם לתוך הממשלה, יהיו ויכוחים אין-סוף, ואנחנו לא נצליח להביא את הקופסא, כי כל הזמן נחשוב כן להביא את המקור הזה, לא נביא את המקור הזה.

שי באב"ד: הרעיון כרגע, והמדיניות של שר האוצר וראש הממשלה, הם כרגע להפריד בין האירועים.

שי באב"ד: לבוא ולהגיד, חבר'ה, אנחנו נצטרך לטפל גם בלחתוך בבטן הרכה בהוצאות הממשלה ולטפל בזה.

שי באב"ד: אבל יש תהליך תקציב שאו-טו-טו יקרה.

שי באב"ד: תקום ממשלה ואנחנו נעשה תהליך תקציב.

עפר שלח: מניין הקופסא.

שי באב"ד: הקופסא עצמה, ניכנס לכנסת ונגדיל את הקופסא.

שי באב"ד: נתקן את כלל ההוצאה.

שי באב"ד: נרחיב את ההוצאה כרגע בקופסא, כי צריך לתת מענה מידי.

עפר שלח: אני לא נגד.

עפר שלח: אתה רק אומר, אנחנו לא מתכוונים כרגע - - -

שי באב"ד: המקורות לא ייעודי.

עפר שלח: לא 80 מיליארד, אפילו לא 20.

שי באב"ד: התשובה היא נכון, חד-משמעית.

שי באב"ד: במסגרת תקציב – כי אנחנו נצטרך כן לעשות תהליך תקציב מסודר.

שי באב"ד: אנחנו גם נראה לאן הקורונה כרגע מתקדמת ומה הנזקים שלה במסגרת תהליך התקציב.

שי באב"ד: במסגרת תהליך התקציב, בוודאי ובוודאי שנעשה איזונים חזרה לגרעון.

שי באב"ד: בוודאי ובוודאי שנביא גם מקורות.

שי באב"ד: בוודאי ובוודאי שייעשו צעדים מאוד דרסטיים.

שי באב"ד: יכול להיות צעדים כמו שחבר הכנסת מתן כהנא ציין, ובוודאי ובוודאי צעדים רבים ונוספים שנצטרך לעשות צעדים מבניים כדי להחזיר חזרה את מדינת ישראל למסגרות נורמליות.

שי באב"ד: כרגע, יש משבר נורא חמור.

שי באב"ד: כרגע, צריך להזרים כסף למשק.

שי באב"ד: כל העולם עושה את זה.

קריאות: - - -

איילת שקד: עפר, תן לנו באולם השני לשאול.

עפר שלח: יש לי פריבילגיה אחת - אני היושב ראש פה.

עפר שלח: בבקשה, רון תומר, ראש התאחדות התעשיינים.

עפר שלח: קודם כל, אני אומר שלום לכל מי שנמצא אתנו באמצעות זום, רק תזדהו, שגם מי שרואה אותנו יידע עם מי אנחנו מדברים.

עפר שלח: בבקשה.

רון תומר: תודה עפר, תודה על הזימון.

רון תומר: אכן, תקופה מאוד מאתגרת בפנינו, ואנחנו הולכים כנקודת מוצא, לצערי, כולנו מקווים לתקוות קרובות, אבל שהמצב במשק היום הוא לא יהיה מצב קצר.

רון תומר: היינו, שאנחנו לא מדברים רק עד אחרי פסח, כמו שהשיח היום, אלא כנראה כל צעד שיוכרז עליו מבחינת המשק, יהיה צעד שיימשך קדימה.

רון תומר: לשחרר מצעד שהולכים יהיה מאוד קשה.

רון תומר: עפר, אני רוצה לדבר על שני נושאים.

רון תומר: קודם כל, על המשמעות איך עובדים תחת סגר, ומה המשמעות של הסגר על התעשייה.

רון תומר: החלק השני יהיה – התכנית הכלכלית.

עפר שלח: אם אפשר גם אתה וגם הדוברים אחריך, שננסה בגלל קוצר הזמן להיות כמה שיותר קונקרטיים.

עפר שלח: זה שקשה אנחנו יודעים ובגלל זה התכנסנו כאן.

עפר שלח: להיות קונקרטיים בדברים שאתם מבקשים מהאוצר, ואתם מבקשים מאתנו לסייע בהם.

רון תומר: מעולה.

רון תומר: אז קודם כל, תחת הסגר, הרשו לי להגיד.

רון תומר: כבר כמעט לפני חודש, התאחדות התעשיינים, יחד עם משרד הבריאות ומומחי בריאות ציבור, גיבשו נוהל עבודה במפעלים.

רון תומר: נוהל, שלפיו המפעלים עובדים היום, אני לא אגיד סטרילי, כי זה לא מאה אחוז סטרילי, אבל נוהל שמוריד את היכולת להדביק עובדים אחד את השני על קו הייצור.

רון תומר: ולראיה, שמעתם בעיתונות, לפני שלושה ימים התגלה חולה קורונה ראשון במפעלים, ומתוך משמרת של 120 איש, בודדו חמישה אנשים במשמרת, ועוד 10 אנשים שהיו איתו בהסעה, זה הכול.

רון תומר: למה אני אומר את זה?

רון תומר: כי עולה כל הזמן הדיון המשמעותי מה קורה אם יש סגר.

רון תומר: אני חושב, עפר, שאתה אמרת את זה.

רון תומר: רוב העולם, גם איטליה קורסת בריאותית, ממשיכה להשאיר את התעשייה שלה עובדת מלא, כי מבינים שני דברים, שהתעשייה חיונית לעכשיו, ויותר מזה, היא חיונית כמנוע צמיחה לעתיד.

רון תומר: ולכן, דבר ראשון, אני קורא גם לוועדה הנכבדה, וגם למנכ"ל משרד האוצר, אני יודע שהאוצר רואים את זה עין בעין אתנו, להילחם ולדאוג כל הזמן, שגם אם יהיו הגבלות נוספות, התעשייה לא תיפגע.

רון תומר: לא רק התעשייה שמייצרת בישראל, אלא גם תעשיות הייצוא, כי הם מנוע הצמיחה העתידי שלנו, והדרך שאיתה נוכל לצאת מהמשק ולשמור על שוק העבודה.

רון תומר: זה הדבר הראשון מבחינת הפעילות הכוללת.

רון תומר: עכשיו לגבי הנושא של התכנית הכלכלית.

רון תומר: קודם כל, משהו אחד אני לא מסכים עם שי.

רון תומר: שי אמר אנחנו מזרימים כסף בפרופורציות לעולם.

רון תומר: אז ברור שנכון להרגע זה לא.

רון תומר: וגם התכנית המדוברת, אם מדובר על 80 מיליארד, היא טובה, זה סכום נאה, אין ספק.

רון תומר: היא לא מספיקה כסכום כולל.

רון תומר: אם נעשה אנלוגיה מארצות-הברית, הנשיא טראמפ דיבר על תכנית של 2.2 טריליון דולר, שזה כ-10% מהתוצר שלהם.

רון תומר: המקבילה הישראלית מדברת על 140 מיליארד.

רון תומר: ולכן אני אומר, שאמנם גם אם לא צריך להכריז עכשיו על 140 מיליארד, אנחנו צריכים לשים לנו את ה-100 מיליארד כיעד.

רון תומר: זה דבר אחד.

רון תומר: דבר שני, מה אמור להיות בתכנית.

רון תומר: קודם כל, ברמת המאקרו אמורים להיות שלושה חלקים.

רון תומר: נזילות למשק – כדי לעצור את העסקים הנחנקים, כדי להוציא כמה שפחות עובדים לחל"ת, שזה מאוד משמעותי.

רון תומר: צמיחה – הנושא של השקעה בעצם שאותם מינויים שיתנו למשק לצאת אחר כך למסלול צמיחה.

רון תומר: שלישית, פיצוי.

רון תומר: עכשיו תבינו, אם אנחנו מגיעים היום ל-800 אלף אנשים בחל"ת, אם היום התעשייה תמשיך לסגת, התעשייה וכל המעגלים סביבה, אנחנו מהר מאוד נחצה את המיליון, ולהערכתנו נגיע ל-1.3 מיליון אנשים בחל"ת - זה איום ונורא.

רון תומר: איום ונורא גם כמעסיקים, איום ונורא לעובדים, ואנחנו רוצים לעשות הכול שזה לא יקרה.

רון תומר: כנזילות צריך שני דברים – אחד, קרנות הלוואות, שאני מבין שמדובר בהם, מה שהוכרז הוכרז, ומה שיוכרז יוכרז.

רון תומר: חשוב שהקרנות האלה יהיו לכל הקשת – מעסקים כמובן קטנים מאוד, עד תעשיות קטנות וגם לעסקים גדולים.

רון תומר: משרד האוצר, אל תקימו קרנות, תחלקו כסף – מאד חשוב.

רון תומר: הדבר השני, זה נושא של דחיות תשלומים.

רון תומר: ליבי עם העצמאים, ואני תומך בהם.

רון תומר: אני חושב שצריך לדחות להם כמה שיותר תשלומים, אבל לא רק להם.

רון תומר: יש המון תעשיות היום שנמצאות בבעיית נזילות, כנ"ל תשלומי מסים, תשלומי מע"מ, כי תזכרו דבר אחד – אנחנו מוציאים חשבוניות, אבל הרבה מהלקוחות שלנו בגלל המצוקה לא משלמים בתכנית תשלומים.

רון תומר: המע"מ שאנחנו אמורים לשלם מידי, לא מגיע ישירות.

רון תומר: לגבי צמיחה – נושא של רשות השקעות - - - שני המקומות שאסור לוותר עליהם.

רון תומר: אני אומר עוד פעם, אסור לנו רק לשרוד היום, צריך להיות שם כסף, וכסף גדול כי תקציב ממשלת המעבר חנק אותם.

רון תומר: כדי לאפשר יש תכניות, יש אנשים שמוכנים להשקיע.

רון תומר: ועוד מלה אחת, עפר, לגבי הנושא של צמיחה, זה הנושא של פחת מוגדל.

רון תומר: קטן הזמן פה מלהסביר למה.

רון תומר: אבל פחת מוגדל, בניגוד לפחת רגיל ומואץ, הוא הדבר.

רון תומר: מי שמשקיע במיכון, מקבל 140%, 150% הוא הדבר הנכון.

עפר שלח: כפי שאמרתי לאנשים האחרים, יש לי את פריבילגיית היושב-ראש פה.

עפר שלח: עוד תהיה עוד הזדמנות אחת.

עפר שלח: תגובה של מנכ"ל האוצר.

עפר שלח: אחר כך, חבר הכנסת.

שי באב"ד: אענה בקצרה.

שי באב"ד: לגבי להחזיק את השלד העסקי ולשמור על התעשייה, אני חושב שרון תומר יודע שאנחנו נאבקים.

שי באב"ד: אני באופן אישי, יש לי כבר שערות לבנות מזה בשבוע האחרון, להיאבק מזה שהמשק יישאר פתוח, והתעשייה תמשיך לתפקד.

שי באב"ד: יש שלד מסוים כדי שהתעשייה באמת לא תיפגע.

שי באב"ד: כי תעשייה שהולכת לאיבוד, אחר כך לשקם אותה, ואחר כך לפתוח אותה מחדש, זה יכול להיות משהו מאוד קשה, ולפעמים עד בלתי אפשרי, במיוחד כשמדובר על זה שכל העולם נמצא כרגע בהאטה, ולכן, אנחנו עושים את כל המאמצים.

שי באב"ד: גם אם יהיו צעדים נוספים, אנחנו מנסים לשמר על התעשייה.

שי באב"ד: החלק השני שדיברת עליו, שצריך לתת מענה בשלושה רבדים של פיצוי ונזילות, ואחר-כך מנועי הצמיחה למשק.

שי באב"ד: אני חושב שזה בדיוק מה שתיארתי במסגרת התכנית.

שי באב"ד: יהיה פיצוי במסגרת התכנית הזאת.

שי באב"ד: יש הרחבה משמעותית של הנזילות במסגרת התכנית הזאת.

שי באב"ד: אנחנו גם מתייחסים למנועי צמיחה והאטה במשק, ככה שזה נותן מענה.

שי באב"ד: לגבי הנושא שאמרת שלא ככה נעשה בעולם.

שי באב"ד: פעם אחרונה כשבדקתי, ארצות-הברית זה לא העולם.

שי באב"ד: מתוך שבע מיליארד תושבים בעולם, ארצות-הברית מהווה 400, 350 מיליון.

שי באב"ד: יש עוד לא מעט מדינות אחרות שיש להן קורונה.

שי באב"ד: אני יכול להגיד לך, שמהבדיקה שלנו שעשינו, כולל מדינות כמו איטליה, צרפת, גרמניה, הולנד, סינגפור, טייוואן, דרום קוריאה, סין וכו', שאנחנו נמצאים מבחינת אחוז תוצר שנתנו, הרבה מעבר לממוצע ממה שניתן במדינות אחרות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה אחוז תוצר שלנו בתכנית הזאת שאתם מציעים, על כמה אחוזים זה נופל?

שי באב"ד: אנחנו עומדים על סדר גודל קרוב ל-6% תוצר.

שי באב"ד: הממוצע שראינו במדינות, יש מדינות שנתנו אחוז, שניים, יש מדינות שנתנו ארבע, חמש.

שי באב"ד: גרמניה יותר.

שי באב"ד: אבל אם אנחנו מסתכלים על הממוצע של מדינות העולם, ישראל נמצאת במקום טוב.

שי באב"ד: אם תרצו, אני אעביר לכם את הרשימה המלאה של כלל המדינות.

שי באב"ד: אז נכון, אפשר לקחת את גרמניה ואת ארצות-הברית, אבל אני מצד שני, לדוגמה, באיטליה, שכרגע פחות, והרבה מדינות אחרות שנמצאות בשלבים יותר מתקדמים מאתנו במחלה, וכרגע אנחנו פחות.

שי באב"ד: דבר שלישי שאני רוצה להגיד, ואמרו את זה שר האוצר וראש הממשלה, זו לא התכנית האחרונה.

שי באב"ד: התכנית הזאת אמורה לשרת אותנו לחודשיים הקרובים, ואנחנו נמשיך ונסתכל ונראה.

שי באב"ד: אנחנו נעקוב ונראה לאן זה הולך.

שי באב"ד: נעקוב ונראה מענה מאחר וזה חדש לכולם.

שי באב"ד: הדבר הכי קל, זה לבוא ולהגיד, כן, יאללה, בוא ניתן 400, 500 מיליארד למשק, לא בטוח שצריך את זה.

שי באב"ד: אנחנו נתנו את מה שנתנו כרגע.

שי באב"ד: נשמע מהעסקים ונראה.

אוסאמה סעדי: אתה לא נותן כלום, שי.

אוסאמה סעדי: אתה מדבר, מדבר - - -

איילת שקד: עפר, אפשר לשאול בחדר השני.

איילת שקד: תשמע, זה לא הגיוני.

איילת שקד: אנחנו לא מוציאים מלה מהפה, ואי אפשר ככה.

עפר שלח: חברת הכנסת שקד.

עפר שלח: בבקשה.

איילת שקד: תודה.

איילת שקד: קודם כל, אני רוצה להסביר פה לכל חברי הכנסת שלשי באב"ד, מגיע פחות או יותר פרס ישראל, כי בשבועות האחרונים שמשרד הבריאות ניסה בכל אמצעי להשית, בעצם, לחסל את הכלכלה ואת המשק, וזו האמת, שי היה מהלוחמים בחזית.

איילת שקד: עכשיו לעניינינו.

איילת שקד: תראו, באף מדינה כמעט לא סגרו את התעשייה ושיתקו את הכלכלה.

איילת שקד: אני לא מדברת כמובן על סינגפור וטייוואן ששם עובדים כרגיל.

איילת שקד: בגרמניה עובדים כמעט כרגיל, אפילו באיטליה התעשייה עובדת יותר מ-30%.

איילת שקד: במצב שלנו יחסית למדינות אחרות מבחינת התפרצות הקורונה, גם מצב סביר.

איילת שקד: אין התפרצות בתעשייה, אין התפרצות גדולה בקהילה, יש מוקדים שונים ובהם צריך לטפל.

איילת שקד: אין שום היגיון לחסל את התעשייה ולהוריד מה-30% שאנחנו כבר נמצאים.

איילת שקד: אני רוצה לספר לכם על עוד החלטה חסרת היגיון שמשרד הבריאות דוחף עליה - לשתק את ענף הבנייה.

איילת שקד: תראו, הקבלנים בישראל התארגנו יפה מאוד, והשאירו כאן 50 אלף פועלים פלסטינים שמשוכנים בישראל בחודש האחרון, הם לא חוזרים לרשות הפלסטינית.

איילת שקד: אין שם שום התפרצות של קורונה.

איילת שקד: למה משרד הבריאות דוחף להחזיר אותם לרשות הפלסטינית, ולא להמשיך להפעיל כאן את ענף הבנייה?

איילת שקד: הם הרי עובדים, הם לא נדבקים, הם מבודדים.

איילת שקד: מישהו יכול להסביר לי את ההיגיון הזה למה לחסל את ענף הבנייה ולהחזיר אותם לרשות הפלסטינית?

אנטאנס שחאדה: מישהו בדק אותם אם יש התפרצות של המחלה?

איילת שקד: אין חולי, אין חום - אז למה לחסל את הענף?

איילת שקד: בכלל אני אומרת, שי, אתם שומרים על 30%.

איילת שקד: תלחמו ככל שניתן.

איילת שקד: גם אם מסתכלים על המספרים, אני הסתכלתי בשבוע האחרון, יש עלייה של 400, עליה ליניארית, כל יום עלייה של 400 בכמות החולים בשישה הימים האחרונים, ודווקא מעלים את כמות הבדיקות.

איילת שקד: למרות שמעלים את כמות הבדיקות, יש עדיין עלייה ליניארית.

איילת שקד: לפני שבועיים אמרו לי במשרד הבריאות, שאחרי שבועיים נגיע ל-1,000 מונשמים.

איילת שקד: אז ברוך השם, אנחנו עוד לא נמצאים שם.

איילת שקד: עברו שבועיים, ואנחנו על כמה עשרות מונשמים.

איילת שקד: זאת אומרת, שסך הכול, המגפה בישראל בשליטה, אז למה לחרב את המשק?

יוליה מלינובסקי: איילת, מאה אחוז מסכימה אתך.

אנטאנס שחאדה: יש לי שלוש שאלות.

אנטאנס שחאדה: קודם כל, לגבי הרשויות המקומיות.

אנטאנס שחאדה: אנחנו לא שמענו מה התכניות של האוצר לגבי רשויות מקומיות – תקציבים מיוחדים, כי הם אלה שנמצאים עכשיו בחזית.

אנטאנס שחאדה: הטיפול היום-יומי עם האזרחים, ביחד עם מערכות הבריאות כמובן.

אנטאנס שחאדה: שנית, לגבי הדיפרנציאציה בענפי הכלכלה – האם יש טיפול שונה?

אנטאנס שחאדה: כי לדוגמה ענף התיירות הוא ענף שנפגע באופן מידי הכי קשה, והפגיעה תהיה לאורך זמן, או לזמן ארוך יותר, כי עד שהענף התאושש ויחזרו התיירים ייקח הרבה זמן, וכל בתי ההשקעות בבתי המלון החדשים, זה צריך התייחסות שונה.

אנטאנס שחאדה: שלישית, אני רוצה לבקש ממנכ"ל האוצר, אנחנו מבקשים שיהיה טיפול מיוחד בהקלת תנאים בהלוואות וקרנות לעסקים בחברה הערבית, כי פנו אלינו הרבה עסקים, ואומרים, שהתנאי, או התנאים לקבלת הלוואות וכל הבדיקה הכלכלית והרווחיות, האם יש מצב להקל בתנאי ההלוואות בחברה הערבית, כי זה מאוד קריטי.

אנטאנס שחאדה: שם רוב העסקים הם עסקים עצמאים קטנים.

אנטאנס שחאדה: זה בסיס התעסוקה בחברה הערבית, בנוסף לענף הבנייה והתשתיות.

אנטאנס שחאדה: לכן צריך לשמור על האיזון הזה ולטפל.

עפר שלח: תשובה של מנכ"ל האוצר.

שי באב"ד: סליחה, מה הייתה השנייה?

אנטאנס שחאדה: ההבדלים בענפים הכלכליים, כמו התיירות.

שי באב"ד: לגבי רשויות מקומיות.

שי באב"ד: אל"ף, אנחנו תומכים גם בתכנית עצמה, זה חלק מהתמיכה הישירה.

שי באב"ד: כשאני אומר מענה בריאותי, יש מענה גם שאנחנו נותנים לרשויות, במיוחד בכל נושא הרווחה, שאנחנו ניתן לו דגש ומענה, כי אנחנו מבינים ששירותי הרווחה שניתנים כרגע על ידי הרשויות המקומיות צריכות לקבל תגבור לאור המצב ולאור הסיטואציה, וזה יהיה חלק מהתכנית.

שי באב"ד: החלק השני שאתה דיברת עליו, היה הנושא של ענף התיירות.

שי באב"ד: אין לנו ייעוד ספציפי לענף התיירות, יש לנו ייעוד ספציפי לענף התעופה שהוא ענף קריטי, שלו אנחנו כן ניתן איזשהו מענה ייעודי.

שי באב"ד: יתר הענפים בענף התיירות כמו נושא הקמעונאות שכרגע נסגרו, נסגרו פעם אחת עסקי מסחר שלמים כמו כל הרשתות של פוקס, קסטרו, הוניגמן וכאלה.

אנטאנס שחאדה: נכון, אבל אלה התאוששו אחרי שהשוק ייפתח.

אנטאנס שחאדה: התיירות – עד שהתיירים יחזרו - - -

שי באב"ד: קודם כל, אני יכול להגיד לך, שגם להם הקושי להתאושש יהיה מאוד גדול, כי הם קנו סחורות במאות מיליוני שקלים, וכרגע אין להם מה לעשות עם הסחורה הזאת, ואנחנו כבר מקבלים את זה.

שי באב"ד: וכמו הטענה שהם התאוששו, גם ענף התיירות ביום שאחרי, כשיתחילו להגיע תיירים העסק התאושש.

שי באב"ד: מצד שני, אני לא אומר שאנחנו לא נותנים מענה.

שי באב"ד: המענה שאנחנו נותנים במסגרת התכנית, הוא פתוח לכלל הענפים.

שי באב"ד: אנחנו בוודאי חושבים ורואים גם את אותם עסקים, את אותם סוכני עסקים קטנים שכרגע נמצאים באמת במצוקה אמתית, גם את ענף המלונות, וגם ענפים נוספים שיוכלו לפנות, אם זה באותם שלושת הרבדים שדיברנו, אם זה דרך המענק שניתן, אם זה דרך הנזילות שנייצר, או בהמשך, מנועי הצמיחה שיהיו חלק מהמשק.

שי באב"ד: לגבי עסקים במגזר הערבי, אני חושב שהם נופלים תחת התכנית עם כל ההקלות שעשינו כמסגרת כל עסקים שיכולים לפנות ולהגיע.

שי באב"ד: לא ייעדנו ספציפית איזושהי תכנית רק לעסקים במגזר הערבי.

שי באב"ד: התנאים שנתנו להלוואות הם כאלה תנאים נוחים, סוג של מסלול ירוק שהחשב הכללי עיצב, אתם תראו את זה בתכנית הנוכחית ששופרו מאד, שאמורים לתת גם מענה לעסקים במגזר הערבי.

שי באב"ד: אתם יודעים, זה פינג-פונג בינינו לבינכם.

שי באב"ד: ככל שאנחנו נקבל מהעסקים שגם כל מה שעשינו עכשיו, וכל ההטבות הבאמת משמעותיות שנעשו בתכנית, לא מספקות, אנחנו נעשה את שיעורי הבית ונשפר.

אוסאמה סעדי: בינתיים לא רואים בפועל.

אוסאמה סעדי: עד שיתחיל לרוץ ונראה את זה בפועל.

איילת שקד: שי, מה עם ענף הבנייה?

שי באב"ד: קודם כל, תודה על הדברים, חברת הכנסת איילת שקד, אני מעריך ומודה.

עפר שלח: יש כבר התנגדות לפרס ישראל, זו לא הסכמה של הוועדה.

עפר שלח: ..

שי באב"ד: לא, חס וחלילה, אני לא בקטע של פרס ישראל.

שי באב"ד: אני לא רגיל פשוט שבכנסת או בממשלה מישהו מוקיר ומעריך משהו שאתה עושה, אני רגיל רק לביקורת.

שי באב"ד: אני רק מודה על ההכרה ועל הערכה, לא חס וחלילה על שום דבר.

שי באב"ד: זה נדיר.

שי באב"ד: חמש שנים בתפקיד, זה אירועים נדירים, אז תן לי רגע ליהנות מהם...

שי באב"ד: לגבי ענף הבנייה – אני מסכים עם חברת הכנסת איילת שקד לחלוטין.

שי באב"ד: ה-50 אלף המשוכנים פה הם יצרו איזשהו פתרון לשכן אותם פה.

שי באב"ד: אנחנו נדבר על זה היום.

שי באב"ד: אני משער שזה יעלה שוב במסגרת ההחמרות.

שי באב"ד: אנחנו מנסים כן לבקש הסתייגות גם של ענף הבנייה וגם של ענף החקלאות, כי בענף החקלאות הבעיה היא עוד יותר חמורה, כי מחר בבוקר לא יהיה אספקת מזון גם במדינת ישראל.

שי באב"ד: אני לא רואה את כל העובדים הישראליים שנמצאים בחל"ת הולכים בהמוניהם לשדות ללקט ולקטוף את הפרות והירקות.

איילת שקד: שי, התפקיד שלך לא לתת להם להשמיד את הענפים האלה.

איילת שקד: זה להשמיד את החקלאות.

איילת שקד: אין מה לעשות.

יוליה מלינובסקי: לא, זה תפקיד שלנו.

איילת שקד: זה תפקיד שלו, הוא נמצא בדיונים גם שלו.

איילת שקד: בסוף אנחנו לא נמצאים בדיונים של הממשלה.

איילת שקד: הם הולכים להשמיד ענפים סתם מפאניקה מיותרת, סתם.

שי באב"ד: אנחנו נעשה הכול כדי לשמור על הענפים האלה.

שי באב"ד: אני חושב שלא רק, בכלל על התעשייה, וכמו שהמשכנו, ננסה לעשות הכול כדי לשמור.

שי באב"ד: אני חושב שהנתונים של הימים האחרונים, הם דיי מעודדים מבחינת הגידול במספר החולים שאנחנו רואים.

שי באב"ד: הגישה הייתה שכל שלושה ימים זה מכפיל את עצמו.

שי באב"ד: הפחד היה שהיינו לפני יומיים ב-3,000 שזה יגיע ל-6,000 חולים מחר.

שי באב"ד: כרגע אנחנו עומדים על 3,800, אני מאוד מקווה - - -

עפר שלח: עברנו את המספר הזה.

שי באב"ד: רק לציין, הקשים, זה פונקציה של חולים שחלו לפני שלושה שבועות.

שי באב"ד: היום מה שקרה וגם גידול בקשים ככל שזה יהיה, זה מלפני הסגר בכלל, לפני שעשינו משהו.

שי באב"ד: אנחנו מנסים לראות שהצעדים שעשינו רק לאחרונה מתחילים להשפיע ולהוריד את העקומה שלה, התזרים שנכנסנו, הזרם החדש - - -

עפר שלח: זה דיון שעשינו עם מנכ"ל משרד הבריאות.

אוסאמה סעדי: עפר, הוא לא ענה על השאלה החשובה, על עשרות אלפי פועלים פלסטינים, ועל זה אני רציתי לשאול, כי יש עשרות אלפי פועלים פלסטינים שעובדים בענף הבנייה.

אוסאמה סעדי: ברשות הפלסטינית - - -

עפר שלח: הוא אמר שמבחינת משרד האוצר, צריך להחזיק אותם פה.

אנטאנס שחאדה: שידאגו גם לבריאותם, לא רק לנצל אותם.

אנטאנס שחאדה: צריך לדאוג לבריאות שלהם.

אוסאמה סעדי: קודם כל, חלקם לא יכולים לחזור, כי יש החלטה של הרשות לא להחזיר אותם.

עפר שלח: אנחנו גם לא רוצים שהם יחזרו.

אוסאמה סעדי: בדיוק, אנחנו רוצים שיישארו.

אוסאמה סעדי: שתי שאלות בעניין הזה.

אוסאמה סעדי: מהם התנאים - איפה הם חיים?

אוסאמה סעדי: ראינו תנאים תת אנושיים בעניין הזה.

אוסאמה סעדי: דבר שני, העובדים שחזרו ויפוטרו, או שקיבלו חל"ת, מה איתם - האם הם יכולים לקבל משהו?

עפר שלח: אני מצטער.

עפר שלח: זה לא בדיוק התפקיד של מנכ"ל האוצר לענות.

עפר שלח: בבקשה, אוריאל לין, אמיר שני, את הצד שלכם.

עפר שלח: בבקשה.

אוריאל לין: אני חושב שכולנו צריכים לחשוב במונחים של חצי שנה, לא חודש, לא חודשיים.

אוריאל לין: דבר שני, חייבים לחשוב במונחים של כל רוחב המגזר העסקי, לא חלקים בתוך המגזר העסקי.

אוריאל לין: בכל המגזר העסקי הפרטי, יש לא יותר מ-2.5 מיליון מועסקים.

אוריאל לין: מיליון ו-800 אלף במגזר המסחר והשירותים.

אוריאל לין: אנחנו באים ומדברים על כך, שאנחנו חייבים לשמור על המגזר העסקי בישראל נוכח המשבר, וזו המשימה המרכזית ביותר - איך שומרים על המגזר העסקי, כדי שלאחר שיחלוף המשבר, נוכל לחזור לתנופת צמיחה.

אוריאל לין: אם כן, אני בא ואומר, דבר ראשון - נזילות.

אוריאל לין: אכן.

אוריאל לין: משום שעסקים נופלים לא בגלל הפסדים.

אוריאל לין: עסקים בדרך כלל ייפלו משום שיש להם בעיות נזילות מחמירות והם לא יחזיקו מעמד.

אוריאל לין: באשר לנזילות, יש לנו כמה הצעות קונקרטיות, וחבר הכנסת שלח, אני הולך בכיוון מה שאתה ביקשת.

אוריאל לין: דבר ראשון, לקחת את רווחי שנות 20, 19, ולקזז אותם כנגד הרווחים של שנת 2020 – הרווחנו כסף ב-20, 19, צריך לקזז כנגד שני הרבעונים הראשונים של 2020.

אוריאל לין: רבעון א', רבעון ב', על-פי דוחות בלתי מבוקרים עדיין כדי לאפשר את הנזילות בנושא הזה.

אוריאל לין: דבר שני, והוא קריטי, זה נושא המס ערך מוסף.

אוריאל לין: על-פי החוק היום, עסקים צריכים לשלם מס ערך מוסף, גם אם לא גבו את מס הערך מוסף.

אוריאל לין: זאת אומרת, בעיית נזילות חמורה מאין כמוה.

אוריאל לין: אז מה הם יעשו?

אוריאל לין: ילכו וייקחו הלוואות מהקרן בשביל לשלם, להעביר מכיסם כספים של מס ערך מוסף שהם לא גבו אותם.

אוריאל לין: אנחנו חייבים לעבור היום למס ערך מוסף על בסיס מזומנים לתקופה של שלושה, ארבעה חודשים, זה הכרחי.

אוריאל לין: אני לא אחזור לנושא הארנונה, צריך ללכת גם לדחייה של ביטוח לאומי.

אוריאל לין: צריך להבין שעסקים היום לא ייקחו הלוואות כדי לשלם חובות למדינה.

אוריאל לין: הבעיה הראשונה והמידית שצריך להתייחס אליה, זו בעיית נזילות, וזה חייב להיפתר בכיוונים האלה.

אוריאל לין: כל אלה הצעות הקונקרטיות.

אוריאל לין: נושא מרכזי חשוב ביותר.

אוריאל לין: אנחנו עברנו אותו במלחמת לבנון השנייה בשנת 2016, שזה נושא של פיצוי על הפסדים בגין ירידה במחזור.

אוריאל לין: לא יעזור.

אוריאל לין: אנחנו חייבים לחזור לשיטה הזאת לשכלל אותה.

אוריאל לין: עשינו אותה, הבנו אותה בשנת 2016.

אוריאל לין: אם יש ירידה במחזור עסקים, ירידה חדה, חייב להיות פיצוי הולם על-פי בסיס ירידה במחזור, דוחות מס ערך מוסף.

אוריאל לין: כולם מכירים את זה.

אוריאל לין: עשינו את זה ב-2016.

אוריאל לין: צריך לשכלל את זה, אחרת, עסקים יצברו הפסדים.

אוריאל לין: הם לא יעמדו בצבירת הפסדים.

אוריאל לין: חייבים לעשות את זה.

אוריאל לין: אני יודע שזה בוויכוח.

אוריאל לין: צריך לזכור.

אוריאל לין: אנחנו חייבים היום לשמור על כל המגזר העסקי, משום שכל המדינה, ותקציב המדינה, בנויים היום על המגזר העסקי הפרטי, וחייבים לשמור עליו.

אוריאל לין: ברור שהשאלה היא שאלה של מקורות.

אוריאל לין: אז קודם כל, יש לנו בבנק ישראל 130 מיליארד דולר שבנק ישראל צבר אותם במשך השנים.

אוריאל לין: מדוע לא נשחרר 30 מיליארד דולר למטרה הנוכחית היום?

אוריאל לין: זו נקודה ראשונה, ואני מבקש מאוד שניתן על כך את הדעת.

אוריאל לין: 130 מיליארד דולר, זה הרבה כסף, אפשר לשחרר את זה.

אוריאל לין: דבר נוסף שאני רוצה להדגיש.

אוריאל לין: המגזר הציבורי, היום יש את האפשרות, היום צריכה להיות שידוד מערכות במגזר הציבורי, כולנו יודעים, וגם שמענו כאן כמה קולות עד עכשיו.

אוריאל לין: אפשר לצמצם בעוד שעות, ואפשר לצמצם דרסטי, לא פנסיות כפולות, לא פנסיות שמנות, לא בזבוזים מיותר.

אוריאל לין: הרי לא ייתכן שיהיה מצב כיום שכל המגזר העסקי הפרטי, העסקי סובל, נפגע קשה.

אוריאל לין: מיליון עובדים כמעט מובטלים.

אוריאל לין: במגזר הציבורי, תסלחו לי, כמעט ולא נותן את חלקו האמתי כאן במשבר הנוכחי.

אוריאל לין: חייבים לקצץ בהוצאות במגזר הציבורי.

אוריאל לין: חייבים לקצץ בהטבות במס.

אוריאל לין: לא ייתכן שלא ננהיג היום מנהיגות אמיצה שעושה את הדברים האלה, משום שחייבת להיות שותפות אמת בין המגזר הציבורי לבין המגזר העסקי הפרטי, ושותפות אמת זו תתקיים רק אם נדע כיום לעשות את השינויים הנחוצים במגזר הציבורי.

עפר שלח: אוריאל, אני עוצר אותך כאן, כי גם יש בעיה טכנית לשמוע אותך.

עפר שלח: בבקשה, אמיר שני.

עפר שלח: אמיר, אני מבקש ממך להמשיך, לא לחזור על אותם דברים, בהינתן שזו ועדה רגישה בהקשר.

עפר שלח: אני מזכיר, אני מכיר את אמיר שני רק 40 שנה.

עפר שלח: הוא היה הקשר שלי כאשר הייתי מ"פ בצנחנים.

עפר שלח: אי לכך, העליתי את הקשר בינינו על השולחן ואתה יכול לדבר.

אמיר שני: אני רוצה לרדת מהמאקרו למיקרו מכיוון ששי נמצא שם.

אמיר שני: ב-11 לחודש מרץ, פניתי ונתתי תמונת המצב שהולכת לקרות בנושא של תעופה, בנושא של המטענים.

אמיר שני: עופר דיבר על מסכות, דיברו על ציוד חילוץ, ציוד בריאות - חברים, שלא נתבלבל.

אמיר שני: 60% מהמטען נכון ל-11 למרץ, היה מגיע במטוסי נוסעים.

אמיר שני: התרעתי, הזהרתי, והבאנו תכנית מסודרת כמובן למנכ"ל כלכלה.

אמיר שני: זה הגיע גם למנכ"ל האוצר, לשי.

אמיר שני: בשבת, לפני שבועיים, התחננתי, הצגתי אותה, ונתנו את הפתרון של להעלות את מטוסי נוסעים, או מטוסי מטען – אל על, וכל החברות הישראליות מידית, כי אף אחד, לא בתעשייה, ובדרך הזאת הלכתי במשותף עם רון, עם התעשיינים, כי אנחנו רואים עין בעין.

אמיר שני: אין אפשרות להביא את מה שאתם מדברים על ציוד חילוץ, על משאבות, או על כל דבר שהוא כרגע, לא ניתן היה להעביר.

אמיר שני: אין מטוס אחד שמגיע היום מהמזרח לישראל, אין.

אמיר שני: ולכן, התכנית כרגע ממש אושרה אצל הכלכלה.

אמיר שני: אושרה באוצר.

אמיר שני: אמור היה להיות מכרז לפני יומיים, לפני סוף השבוע.

אמיר שני: אף אחד לא ביקש שיממנו את חברות התעופה, הייתה צריכה להיות רשת ביטחון.

אמיר שני: חברים, אם לא יהיה, אתם יכולים לדבר לאחר מכן על ציוד חילוץ, על כל ציוד, על משאבות או על מה שאתם רוצים.

אמיר שני: לא יגיע לישראל סיכה, כי אין איך להביא אותה היום.

אמיר שני: זה הדבר היחיד שאני מבקש משי.

אמיר שני: חברים, זה אצלכם באוצר, תאשרו את זה כדי שייצא לדרך המכרז.

קריאה: אני מחזק את אמיר לכל נושא התעופה והתובלה.

קריאה: אנחנו מסונכרנים במאה אחוז ומחזק אותו לגמרי.

עפר שלח: מאה אחוז.

עפר שלח: מנכ"ל האוצר.

עפר שלח: בבקשה.

שי באב"ד: אני אענה על כל הנקודות שעלו פה, אנסה לעשות זאת בקצרה.

שי באב"ד: לדבר במונחים של חצי שנה – תראו, אנחנו מאוד קשה לנו כרגע לדבר במונחים בכלל של זמן, כי אין לנו מושג מה יהיה עוד חודש, מה יהיה עוד חודשיים.

שי באב"ד: האם הסגר יוחרף, לא יוחרף, ייפתח, לא ייפתח.

שי באב"ד: מה תהיה המשמעות בסופו של דבר, על כלכלת ישראל.

שי באב"ד: לכן, אנחנו חושבים שאנחנו כרגע נותנים מענה לטווח קצר, וקצת חושבים על טווח ארוך על השיקום של היום שאחרי.

שי באב"ד: אבל עוד מוקדם לנו לבוא ולהגיד באיזה מונחים של כמה חודשים אנחנו מדברים, כי אין לנו מושג כמה זמן.

שי באב"ד: יכול להיות שהדבר הזה ייקח עוד חודשיים, יכול להיות שהדבר הזה ייקח חצי שנה, יכול להיות שאנחנו נהיה אתו שנה.

שי באב"ד: אם אתם מסתכלים – אמר את זה קודם יו"ר הוועדה, חבר הכנסת עפר שלח, שככל שאתה משטיח את העקומה, אתה נמצא בסיטואציה הזו הרבה יותר זמן.

שי באב"ד: לפי העקומות שיש לי במשרד הבריאות, אנחנו מדברים על תקופות מאוד ארוכות.

שי באב"ד: לכן, במונחי זמן קשה לדבר.

שי באב"ד: אני חושב שכרגע ההסתכלות צריכה להיות טווח קצר קדימה – איך מחזיקים את המשק.

שי באב"ד: איזה צעדים נוקטים כרגע, ולהתגלגל עם הזמן, ולראות מה אנחנו צריכים לעשות בנושא של מיסוי ותהייה, ולתקן תוך כדי תנועה.

שי באב"ד: והסתכלות גם מה אנחנו עושים כדי להניע את המשק ולחשוב גם על איזה צעדים צריך לעשות ביום שאחרי, וזה מה שאנחנו עושים.

שי באב"ד: לגבי מה שאמר יו"ר לשכת המסחר, אוריאל לין, הוא גם חבר כנסת לשעבר, כל המגזר העסקי, אנחנו מדברים על נזילות, בוודאי ובוודאי זה לכל רוחב המגזר העסקי, זה לא לסקטור מסוים.

שי באב"ד: אנחנו נאפשר פה נזילות מאוד גבוהה, שהנזילות הזאת תתבצע בד בבד עם כל נושא ההלוואות ששיפרנו בצורה משמעותית, ובד בבד עם דחיות תשלומים, ואנחנו נעשה עוד דחיות תשלומים נוספות.

שי באב"ד: החלק הנוסף שאתה דיברת עליו, היה פיצוי הפסדים בגין ירידה במחזור.

שי באב"ד: אני רק רוצה להזכיר לך דבר אחד.

שי באב"ד: הפיצוי בכל אחד מהאירועים האלה - גם בצוק איתן, וגם במלחמת לבנון השנייה נעשה - - - זאת אומרת נגמר האירוע, נגמר מלחמת לבנון השנייה, נגמר צוק איתן, ידענו לאמוד את הנזקים, ידענו לאמוד את מה שקורה, והחלטנו על הפיצוי, לפי היקפי המחזור, לפי הפגיעה.

שי באב"ד: בשלב הזה, אין לנו מה לתת פיצוי, כי אין לנו מושג מה יהיה גודל הפגיעה.

שי באב"ד: אני אסביר.

שי באב"ד: נניח שהמדינה עכשיו אומרת, היא לא אומרת את זה, מה שאני אומר שזה רק בתיאוריה, ואני אומר לכם זה לא מה שקורה.

שי באב"ד: אבל נניח שהמדינה הייתה אומרת - אני אפצה 30% מהנזקים שנעשו בחודש האחרון לעסקים, וזה מה שקבענו.

שי באב"ד: נניח המדינה אומרת - אני יודע לעמוד בזה, אני יודע לגייס בשביל זה, גם אם אני אפתח יחס סכום תוצר זה יקרה, ואני יודע לעמוד בזה.

שי באב"ד: אבל מה קרה?

שי באב"ד: עכשיו חודש הבא, זה בכלל מחמיר.

שי באב"ד: ב-30% הופך למספר פי שלוש, אבל בהיקף של כמות העסקים שיש זה הופך להיות פי שלוש, ועכשיו, זה לא לעוד חודש, זה לעוד תשעה חודשים.

שי באב"ד: אז המדינה, על-פי סטנדרטים שהיא הגדירה בפיצוי תגיע לפשיטת רגל תוך כמות זמן של חודשים כי היא לא תוכל לעמוד בזה.

עפר שלח: מה האלטרנטיבה לחכות עד הסוף?

תמר זנדברג: אבל הם כבר בפשיטת רגל העסקים.

שי באב"ד: אני אגיד מה האלטרנטיבה, וזה מה שאנחנו עושים.

שי באב"ד: האלטרנטיבה היא לא לדבר במונחים של פיצוי, כי פיצוי אני לא יודע לגביהם.

שי באב"ד: יכול להיות נורא רחב, יכול להגיע לממדים בלתי מתקבלים על הדעת.

שי באב"ד: ולכן, האלטרנטיבה שאותה אנחנו מדברים עליה, והאלטרנטיבה שאנחנו עושים בנוסף לנזילות, כי זה כרגע מה שאנחנו צריכים - - -

תמר זנדברג: אם זה מגיע לממדים - - -

עפר שלח: בבקשה, תנו לו להגיד מה כן.

שי באב"ד: מה אנחנו כן עושים?

שי באב"ד: אנחנו נותנים מענקים.

שי באב"ד: אנחנו באים ואומרים, בתקופה הזאת, למרות שאנחנו לא יודעים עדיין איזה היקפים זה יגיע, ולמרות שאנחנו לא יודעים מה יהיה, אנחנו משחררים מענקים למשק, מתנות, כסף שאנחנו מחלקים לעסקים.

שי באב"ד: מה ההבדל בין פיצוי למענק?

שי באב"ד: במענק, אני יודע להגדיר אותו כרגע כחד-פעמי.

שי באב"ד: אני יודע לתחום אותו בסכום, ואני לא מסכן את המדינה.

שי באב"ד: אני אומר כרגע, זה מה שאני נותן.

שי באב"ד: אני לא מייצר סטנדרט שחודש הבא, עוד חודשיים אני אצטרך לתת על פי פיצוי, או על פי גודל פיצוי מסוים שאני לא יודע לאן הוא יילך.

שי באב"ד: אני נותן מענק תחום שכרגע אני מכסה אותו לפי גודל הבעיה.

שי באב"ד: המענק הזה אמור להיות עד סוף חודש אפריל.

שי באב"ד: כשנגיע למאי, נגיע ליוני, נראה איפה נהיה.

שי באב"ד: נראה גם מה המצב של המדינה יהיה ולפי זה נחליט מה גודל המענקים.

תמר זנדברג: זה ה-6,000?

שי באב"ד: לא, זה לא ה-6,000.

שי באב"ד: אתם תחכו, תהיה תכנית, נציג אותה, אתם תראו.

שי באב"ד: מעבר למענקים שאנחנו נותנים לאותם עצמאים, אנחנו נותנים מענקים לעסקים.

שי באב"ד: יהיה מענק, מודל מענק לעסקים.

שי באב"ד: כרגע הוא מענק שאפשר לתת, הוא גם מגודר, וזה מאפשר למדינה לתת אותו.

שי באב"ד: בהמשך, אנחנו נמשיך לראות לאן זה מתגלגל.

שי באב"ד: נמשיך לראות מה גודל המשבר.

שי באב"ד: נמשיך לראות מה המצב שלנו כמדינה ומה היכולת שלנו גם לתת מענה, ולפי זה נגדיר מה המענקים שיהיו בהמשך ככל שהם יהיו.

שי באב"ד: אבל לדבר על פיצוי בשלב הזה, זה פשוט דבר שהוא לא אחראי.

שי באב"ד: אנחנו נחכה אחרי המשבר, ואני לא פוסל את זה שגם אחרי המשבר, מעבר למענקים, ומעבר לנזילות, ומעבר לדברים שניתן, אחרי המשבר, מן הסתם תהיה תכנית הבראה למשק.

עפר שלח: בוא נעבור נקודה, נקודה על הדברים שעלו.

עפר שלח: קיזוז הכנסות לפי דוחות בלתי מבוקרים.

שי באב"ד: אני אומר שוב, אני לא רוצה להיכנס לסעיפים הספציפיים שייצא מתוך התכנית.

שי באב"ד: אתם תראו במסגרת התכנית איך אנחנו מייצרים את הנזילות, ומה אנחנו עושים כדי לייצר את אותם - - -

עפר שלח: מתי נראה את התכנית?

שי באב"ד: אני אומר, או היום בערב או מחר.

שי באב"ד: ברגע שזה ישוחרר, חבר הכנסת עפר שלח, אדוני היו"ר, אני מבטיח לך, תרצה לקרוא לי על התכנית, ולדון על התכנית אחרי שהיא משוחררת, אני אתייצב ואגיע לוועדה ואדבר על התכנית.

תמר זנדברג: מה לגבי קרן הפיקדון של העובדים הזרים - - -

שי באב"ד: התכנית מורכבת מסעיפים רבים.

שי באב"ד: אני לא רוצה כרגע להיכנס לסעיפים.

שי באב"ד: אני רוצה להתייחס לדברים שעלו.

שי באב"ד: דובר על רזרבות של בנק ישראל, למה לא מזרימים רזרבות.

שי באב"ד: ההזרמה של רזרבות של בנק ישראל, זה צעד מאוד דרסטי שמערבב בין מדיניות מוניטרית למדיניות פיסקלית.

שי באב"ד: אני מקווה מאוד שמדינת ישראל לא תגיע אליו.

שי באב"ד: אני חושב שזה צעד שבאמת, שכלו כל הקיצים, אז עושים את ההתערבות הזאת.

שי באב"ד: בשלב הזה, אנחנו לא רואים צורך לעשות את זה.

שי באב"ד: בשלב הזה, אנחנו נשתדל להשתמש בכל הכלים הפיסקליים.

שי באב"ד: אף מדינה, דרך אגב, לא עשתה את זה מכל המדינות שנתנו.

שי באב"ד: כולם משתדלים עדיין לתת את זה במסגרת המדיניות הפיסקלית והרחבה משמעותית שלה, אף מדינה לא עירבבה בין המדיניות הפיסקלית לבין המדיניות המוניטרית, ואני חושב שאנחנו לא צריכים להיות במקום הזה.

שי באב"ד: לגבי המגזר הציבורי, שזו נקודה נוספת שעלתה על צמצומים במגזר הציבורי, אמרתי קודם, אני לחלוטין מסכים, כי יש המון דברים שאנחנו נרצה לייעל במגזר הציבורי.

שי באב"ד: אני אשמח מאוד גם כשאנחנו נגיע לפה לכנסת, הכנסת תעזור לנו גם לעשות את זה, כי בדרך כלל, כשאנחנו מגיעים לדיונים האלה, ומי כמוך יודע את זה, אדוני יו"ר הוועדה, שגם עם הדברים האלה על מערכת הביטחון, עד כמה עמדו על הרגליים האחוריות לגבי - - -

עפר שלח: אתה רוצה לפתוח את הפצע הזה?

שי באב"ד: אני יודע מה הייתה עמדתך.

שי באב"ד: אני מסכים לחלוטין, אני מכיר את עמדתך וגם תומך בה מאוד.

שי באב"ד: ולכן, כשנגיע לזה, אנחנו נביא חבילה מלאה לגבי מה התיקון שצריך לעשות במגזר הציבורי, ובכלל, מה הטיפול שצריך לעשות במסגרת זו שנביא תקציב.

שי באב"ד: נשים תקציב מסודר, וכשיגיע העת, אנחנו נשים גם את כל ההתייעלויות שצריכות להיות במגזר הציבורי ובכלל.

שי באב"ד: לגבי ההערה של אמיר, התעופה, וציוד, אני מסכים לחלוטין.

שי באב"ד: אני יודע שהתכנית הזאת גם אושרה כמו שאמרת באוצר ודורש תכנית, אנסה לבדוק למה זה מתעכב.

שי באב"ד: רשמתי לי שאני חוזר למשרד, בוודאי ובוודאי אם אנחנו לא נגרום לזה לקרות ומהר, אנחנו יורים לעצמנו ברגל, כי כל ההצטיידות - - -

עפר שלח: לא, אבל זה מעלה את הנקודה לגבי התאום בין המשרדים הממשלתיים, שהרי אתם את הכסף לזה כבר הקצתם.

עפר שלח: להבנתי, זה תקוע במשרד הכלכלה, לא אצלכם.

עפר שלח: מי שולט בדבר הזה, ופותח את הסתימות האלה?

שי באב"ד: רשמתי לי.

שי באב"ד: זו נקודה מאוד חשובה.

שי באב"ד: אני חוזר למשרד ואטפל בזה.

שי באב"ד: אם תרצה, אני אתקשר אליך בהמשך היום ואתן לך תשובה.

עפר שלח: בבקשה, חברת הכנסת יוליה מלינובסקי.

יוליה מלינובסקי: קודם כל, אם איילת שקד שומעת אותי, אסור לנו להפיל את הדבר - עד כמה שאתה חזק, והכל בסדר, יחידה נבחרת, אבל אתה עדיין סך הכול מנכ"ל משרד האוצר.

יוליה מלינובסקי: מפה, אני פונה לכל השרים בממשלה, כולל השר בנט, סמוטריץ, פרץ וכל החבורה שיושבת שם.

יוליה מלינובסקי: אל תפילו את זה על מנכ"ל משרד האוצר, עם כל הכבוד, יש לכם אחריות.

יוליה מלינובסקי: ואם היום משרד הבריאות בהיסטריה בגלל הפשלות שהם עשו אולי בעבר, או לא טיפלו בעבר, או שיש להם מדיניות מסוימת שאולי בהחלט היא לא הנכונה, אז לא צריך להכניס פה את כל המדינה להסגר.

יוליה מלינובסקי: צריך לטפל באזורים מסוימים שאנחנו כבר רואים בבירור שיש שם התפרצות, לא צריך להתבייש בזה.

יוליה מלינובסקי: גם בסין, הם לא סגרו את כל סין, הם סגרו אזור מסוים שהייתה שם בעיה מסוימת.

יוליה מלינובסקי: אז צריך לתת מענה.

שי באב"ד: הערה לגבי זה, וחשוב להגיד אותה.

שי באב"ד: תראו, ואתם צריכים להבין את זה.

שי באב"ד: אם אני הייתי במקום בר סימן טוב, סביר להניח שאני הייתי עושה אותו דבר, ואני גם משוגע, יכול להיות שהייתי עושה יותר מסיבה פשוטה – כי מה שעומד בעיניים של בר סימן טוב, זה לצמצם את התפשטות הנגיף, ושכמה שפחות ימותו לו, וכמה שפחות יגיעו להנשמה, ולכן אני מבין את האינטרס שלו.

עפר שלח: כי זה קשור לנקודה שדנו בה בדיון הקודם, כולל עם ראש מל"ל, ויש כשל גדול בתכלול – כל אחד רואה את הקשיות שלו.

עפר שלח: יש כשל גדול בתכלול, אז בוא לא ניכנס לזה.

יוליה מלינובסקי: אני פרגנתי לך.

שי באב"ד: תודה על הפרגון.

שי באב"ד: פעם שנייה היום.

יוליה מלינובסקי: האמירה של ראש הממשלה ב-22 למרץ, שהוא הבטיח תוך 48 שעות תכנית כלכלית.

יוליה מלינובסקי: אני כבר הרבה מעבר ל-48 ו-59, וכן הלאה, אנחנו בתאריך ה-29.

יוליה מלינובסקי: אני לא יודעת מה קורה.

יוליה מלינובסקי: התכנית כמו אוויר לנשימה למיליון איש, ואני לא מבינה למה אתם מושכים את זה ביתר שאת.

יוליה מלינובסקי: אם יש אי הבנות, בעיות – תציפו, נעזור, כי זה לכולנו, זה דבר ראשון, כי אנחנו חיים מהדלפות, ותפסיקו מההדלפות האלו בתקשורת, כי כל כתב הוא מומחה בכלכלה, יש מיליון הדלפות, כבר אף אחד לא מבין שום דבר.

שי באב"ד: אני מסכים אתך.

שי באב"ד: אני בעד לחוקק חוק שכל המדליפים ייחקרו, אני הראשון שאגיד לך את זה.

יוליה מלינובסקי: יש הדלפות, ויש הדלפות.

יוליה מלינובסקי: אם זה בצורת הודעה מסודרת, שקולה, שאנשים מבינים מה קורה.

יוליה מלינובסקי: אבל כאשר אתה פותח טלוויזיה, ומכל ערוץ אתה שומע משהו אחר, זה בלבול.

יוליה מלינובסקי: זה לא שקוף ולא נעליים, זה פשוט להכניס אנשים לסטרס, ומזה ימותו יותר.

תמר זנדברג: תוציאו את התכנית.

יוליה מלינובסקי: דבר שני, אדוני המנכ"ל.

יוליה מלינובסקי: אנשים מעל גיל 67 – אתה אמרת שהם בתכנית שעתידה להתפרסם, ובאתר הביטוח הלאומי זה כבר פורסם שהם יקבלו בחודש הזה תוספת 1,000 שקל בחודש.

יוליה מלינובסקי: תבדקו עכשיו, זה כבר פורסם באתר הביטוח הלאומי, תראו אם זה עתיד להתפרסם, זה כבר פורסם.

יוליה מלינובסקי: אמא שלי עכשיו שהיא יצאה לחל"ת בגיל 69 וסביר להניח שהיא לא תחזור לעבודה, כי כנראה שיפטרו אותה כבר, כי החזירו יותר צעירים.

יוליה מלינובסקי: כל מה שהיא תקבל עכשיו זה 1,000 שקלים בחודש.

שי באב"ד: לא, זה לא 1,000 שקל, התכנית היא לא 1,000.

שי באב"ד: את צודקת לחלוטין.

יוליה מלינובסקי: אני חושבת שכל מה שקרה לנו עכשיו זה ויכוח בעתיד - חיזוק תעשייה מקומית.

יוליה מלינובסקי: אילו היינו מסתפקים רק על היבוא בגלל יוקר המחיה, וכל המלחמות שאתם עושים שם באוצר, כמה שזה חשוב, זה רק מחזק אותנו שהתעשייה חיונית – כמו מזון, וצריך להגדיר אותה, חייבת לקבל סבסוד כדי להתקיים בארץ, ובדיוק למצבים האלה.

יוליה מלינובסקי: האם לאדוני המנכ"ל ידוע שהצוותים הרפואיים מקבלים ציוד מגן בבתי חולים מכספם האישי?

יוליה מלינובסקי: רק עכשיו הרופאים קנו 900 מסכות מגן, לא יודעת לאן הולך הכסף, אבל זה פורסם, אני מקבלת פניות גם כן.

יוליה מלינובסקי: אנשים פונים אלינו כי אין להם ציוד, אין להם כלום.

יוליה מלינובסקי: הם קונים, אבל משרד הבריאות טוען שאין במלאי.

יוליה מלינובסקי: אבל כשאתה בא עם כסף מזומן יש במלאי.

יוליה מלינובסקי: דבר אחרון.

יוליה מלינובסקי: הרבה צוותים רפואיים נכנסים לבידוד בגלל הסיכון המקצועי שהם נחשפים לחולי הקורונה, ואני יודעת שיש ויכוח, בעיניי לא הוגן, שמשרד האוצר לא מסכים לחשב את זה כסיכון מקצועי, וכאילו שהאחיות צריכות לשבת בבית על חשבונם.

יוליה מלינובסקי: אני חושבת שזה לא הוגן, זה לא בסדר.

יוליה מלינובסקי: אם רופא, או אחות, או צוות מקצועי רפואי נדבק או נכשל בנושא, וצריכים להיות בבידוד, הוא צריך לקבל את המשכורת במאה אחוז, ולא על חשבון ימי מחלה או חופשה או משהו, כי זה בדיוק כמו חייל בשדה הקרב - נפצעת, המדינה צריכה לדאוג לך.

יוליה מלינובסקי: אני קיבלתי מכתב מיושב-ראש הסתדרות רופאי המדינה, שהם זועקים על זה, פשוט זועקים.

יוליה מלינובסקי: אנחנו רואים שהרופאים נופלים כמו זבובים עכשיו בכל המערכת בגלל חוסר בציוד מגן.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה.

יוליה מלינובסקי: אני אשמח לקבל תשובות.

עפר שלח: בבקשה, חברת הכנסת חיימוביץ'.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להעיר משהו לגבי לוחות הזמנים ולהתריע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': העובדה שאנחנו יכולים היום להשוות את אחוזי התוצר, כלומר, כמה אחוזים אנחנו נותנים לתכנית הזאת למדינות אחרות, זה רק אומר שהם כבר עם התכנית הזאת ממזמן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': דנמרק תוך 24 שעות הייתה על התכנית – 24 שעות, ותראו כמה זמן זה לקח לנו, אבל זו הערה מהצד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הייתי חייבת בכל זאת משהו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אשמח לשמוע כמה מלים לגבי אסטרטגיית היציאה מהמשבר של המשק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עוד דבר שבעיניי מאוד חשוב, זה הנושא של הסיוע למגזר השלישי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם מדברים על התעשייה, אתם מדברים על הבנייה, אתם מדברים על התעופה, יש פה אחוז גדול של אנשים שאלה שתומכים בחלשים ויותר במדינה שלנו וגם הם קורסים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מדברת על כל הארגונים שבעצם הם נותנים את כל המענה לחלשים ביותר בחברה שלנו, ואתם חייבים לחשוב גם איך אתם מסייעים למגזר השלישי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הדבר האחרון, אני רוצה לשאול לגבי הלוואות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם מדברים על לתת הלוואות - יש אנשים שהם מאותגרי אשראי, הבנק לא נותן להם הלוואות, ולא יהיה מוכן לתת להם הלוואות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך אתם מסדרים את העובדה שאנשים שהיום גם אם הם הולכים לבנק, אין להם שום סיכוי לקבל הלוואה, יבואו ויקבלו באמת את הכסף הזה, כי הרי אין להם לתת בטוחות וערבים.

אוסאמה סעדי: כבוד היושב-ראש, כבוד המנכ"ל, העניין הזה של הלו"ז, לוח הזמנים, מה ששאלתי אותך, כי אנחנו מדברים ושמענו ממנכ"ל משרד הבריאות שזה למעשה התחיל מ-20 לינואר כל עניין התפרצות הקורונה בישראל.

עפר שלח: ב-20 בינואר הוכרז על-ידי ארגון הבריאות העולמי שזה מדבק מאדם לאדם, ואז זו סכנה של מגפה.

שי באב"ד: בישראל פרץ לקראת מרץ, לדעתי.

אוסאמה סעדי: העניין הזה של התכנית הכלכלית שאנחנו שומעים עליה כל יום, וכל יום יש תכנית כלכלית, ועקרונות התכנית הכלכלית.

אוסאמה סעדי: חשוב מאוד, ואני שואל פה על העניין הזה של השכירים, ועל השכבות החלשות.

אוסאמה סעדי: היום ה-29, חודש מרץ מסתיים, עוד מעט פסח, רמדאן – והאנשים, השכירים האלה, חשוב להם מאוד לשמוע ממך היום מתי יקבלו מענק, משהו?

אוסאמה סעדי: כי החל"תים האלה שיצאו, עד שהם יגישו בקשה דרך שרות התעסוקה, וביטוח לאומי, ועד שביטוח לאומי יבדוק, ויאשר, אז אני לא יודע כמה זמן.

אוסאמה סעדי: האם באמת תוך כמה ימים השכירים, החל"תים המובטלים יקבלו משהו לחשבון הבנק שלהם.

אוסאמה סעדי: דבר שני, בעניין התכנית הכלכלית.

אוסאמה סעדי: האם אפשר גם לחשוב, או שבמסגרת התכנית הכלכלית חושבים על העניין הזה של אתה אומר דחיית ארנונה, דחיית מע"מ, דחיית, אני לא יודע, ביטוח לאומי.

אוסאמה סעדי: אנחנו יודעים כשדוחים את הדברים האלה, אז תמיד יש על זה ריבית ויש על זה הצמדה.

אוסאמה סעדי: חשוב מאוד גם שתשקלו את העניין הזה, שבתקופה הזאת של הדחייה, שלפחות יהיה פטור, אז אני לא רוצה לדבר על ביטול ארנונה ועל זה.

אוסאמה סעדי: אני אומר, אנחנו דיברנו על זה שצריך ביטול.

אוסאמה סעדי: לעסקים הקטנים האלה דחייה לא תעזור, כי ברגע שאתה דוחה את זה חודש, חודשיים, שלושה, בסופו של יום יבוא אפריל, יבוא מאי - אין להם הכנסות בחודשים שקדמו.

אימאן ח'טיב יאסין: לא רק לעסקים קטנים, גם לאנשים - למה צריך לשלם ארנונה?

אוסאמה סעדי: אמרתי.

אוסאמה סעדי: שמעתי ממך שי, יש בתכנית של העסקים שבחלק מהדברים יש ביטול, אני לא יודע על איזה יש ביטול ועל איזה יש דחייה.

אוסאמה סעדי: אני אומר, צריך לבטל את העניין הזה של הארנונה, של מע"מ, דברים כאלה.

אוסאמה סעדי: איפה שיש דחייה, עפר ושי, אז לפחות לבטל את כל התוספות, פיגורים, כל הדברים האלה, גם על הקנסות, גם על ההצמדות, וגם על התשלומים.

אוסאמה סעדי: בעניין הרווחה, חשוב לי מאוד.

אוסאמה סעדי: אנחנו מקבלים המון פניות.

עפר שלח: רווחה – אני מבקש, יש ועדה בראשות עאידה תומא סולימאן.

אוסאמה סעדי: לעניין התושבים, באמת, יש תקציב – להזרים יותר תקציבים לרווחה, כי אני יודע למשל במשרד העבודה, ודיברנו עם השר אקוניס, שמעבירים מנות חמות.

אוסאמה סעדי: אני אומר לך, יש משפחות שאין להן את המנות החמות, ואין להן אפילו את הדברים הבסיסיים.

אוסאמה סעדי: האם אפשר להגדיל את התקציב לדברים האלה של מנות חמות ושל המשפחות החלשות?

עפר שלח: תהיה תשובה של מנכ"ל האוצר.

עפר שלח: אחר-כך יהיה יו"ר ההסתדרות.

עפר שלח: בבקשה, מה לעשות, חייבים לשמור פה איזשהו סדר.

שי באב"ד: אני אעבור כמה שיותר מהר על הנקודות.

שי באב"ד: למה התכנית נמשכת כל כך הרבה זמן?

שי באב"ד: למה זה לוקח כל כך הרבה זמן?

שי באב"ד: תראו, אנחנו התחלנו לגבש את התכנית איפשהו באמצע שבוע שעבר.

שי באב"ד: היינו אמורים בהתחלה לפרסם אותה לקראת סוף השבוע, לפני שהשבוע נגמר.

שי באב"ד: אתם כולכם ערים ועדים למה שקורה במקביל עם זה שאין ממשלה, וכן ממשלת אחדות, לא ממשלת אחדות.

שי באב"ד: אני קטונתי.

שי באב"ד: אני פקיד, אני לא מתעסק באירוע הפוליטי.

שי באב"ד: אבל יש אירועים נוספים שבעקבותם כנראה נדחה הפרסום של התכנית.

שי באב"ד: אנחנו אמורים לפרסם את זה היום, זה כרגע לוחות הזמנים שעד היום בערב הדבר הזה ייצא על-ידי ראש הממשלה ושר האוצר, אלה לוחות הזמנים כרגע.

שי באב"ד: אני יכול רק להתנצל שזה התעכב.

שי באב"ד: אבל עושים את המיטב כדי להוציא את זה.

שי באב"ד: אני כן יכול להגיד לכם, שדווקא הזמן שזה התעכב עכשיו ביומיים האחרונים, היו עוד שיפורים, ודברים נוספים שהכנסנו לתכנית, כי אנחנו כל הזמן גם ניזונים מכל הארגונים ומכל הגופים שבאים ופונים אלינו, ואומרים לנו: רגע, ומה עם זה?

שי באב"ד: ותוך כדי תנועה אנחנו מכניסים עוד, ומשפרים עוד דברים.

שי באב"ד: אז בעיניי, זה שהתכנית התעכבה, בסופו של יום, צר לי שהיא התעכבה, כי כולם מחכים לתשובה, וזה רק עשה טוב, מבחינת היכולת של הממשלה לתת מענה לעוד דברים.

שי באב"ד: אני לא אומר את זה כתירוץ.

שי באב"ד: אם זה התעכב עוד יותר כדי לשים עוד, אני חושב שהתכנית כבר צריכה לצאת היום ולא להתעכב יותר.

שי באב"ד: לגבי מעל גיל 67 - זה לא אלף שקל, יש שם מענק מאוד משמעותי.

שי באב"ד: אנחנו לקחנו את זה בחשבון, וזה יהיה במסגרת התכנית, אתם תראו את זה.

יוליה מלינובסקי: תבדוק בבקשה מול הביטוח הלאומי, כי זה כבר פורסם אצל הביטוח הלאומי.

שי באב"ד: זה לא 1,000 שקל.

שי באב"ד: אף קשיש לא ייצא רק עם 1,000 שקל ועוד הקיצבה של 2,200 שקל, שסך הכול זה נותן 3,200 שקל - אי אפשר לחיות מזה, לא זאת הייתה הכוונה, לא זאת התכנית.

שי באב"ד: לגבי הנקודה הבאה – התעשייה המקומית, העדפה לתוצרת הארץ.

שי באב"ד: אני לא אפתח את הדיון ואת האירוע הזה כאן.

שי באב"ד: אין ספק שהתעשייה המקומית היא קריטית.

שי באב"ד: התעשייה המקומית שלנו חשובה וצריך לשמר עליה, וצריך למצוא את האיזון הנכון בין הייצור של התעשייה המקומית לבין הפתיחה לייבוא ועל יוקר המחיה בישראל.

שי באב"ד: העמדה של האוצר תמיד הייתה, שאם צריך, נסבסד תעשייה מקומית, ונאפשר יבוא מלא, כי העלות של סבסוד של – לא יודע מה, 20, 30, 40 אלף עוסקים בתעשייה המקומית, הרבה יותר זול, מאשר להעלות את יוקר המחיה ב-20%, 30% ל-8 מיליון תושבים.

יוליה מלינובסקי: עכשיו ברור שצריך לשמור על התעשייה.

שי באב"ד: בוודאי.

שי באב"ד: אין בכלל ספק.

שי באב"ד: אני חושב שאנחנו נלחמים גם ביום יום כדי שהתעשייה המקומית שלנו תמשיך לפעול.

רון תומר: שי, אנחנו לא מבקשים סובסידיות.

רון תומר: אנחנו מבקשים לצמוח בצדק כמו בכל העולם, זה הכול.

שי באב"ד: רון, אני יודע.

שי באב"ד: אבל מצד שני, כשהממשלה עושה כמו חוק עידוד הון, ונותנת עדיפות למפעלים שמייצאים 15% או 25%, זה חלק מהסובסידיה שאנחנו מדברים עליהם, והם בסדר.

רון תומר: לא, אני מסכים.

רון תומר: אבל כפי שחברת הכנסת אמרה, והיא צודקת, שחלק צריך להיות מושקע בייצור מקומי, כי אתה רואה מה קורה.

רון תומר: הגלובליזציה כרגע קרסה, ואם זה עוד יותר ארוך, היא תקרוס עוד יותר.

רון תומר: ולכן אני אומר, עידוד השקעות הון זה בסדר, אנחנו צריכים גם לעודד את התעשיות המקומיות, גם בענפי הבנייה, גם בענפי המזון ואחרים.

שי באב"ד: ציוד אישי על חשבונם האישי.

שי באב"ד: בעיניי, שערורייה.

שי באב"ד: אף רופא או אף אחות לא צריך לקנות על חשבונם האישי.

שי באב"ד: אני אעשה בדיקה.

שי באב"ד: ממה שאני שמעתי שיש באמת מחסור, ואז מה שאנשים עושים, קונים באמזון או קונים ברשתות, לא דרך משרד הבריאות.

יוליה מלינובסקי: לא, אנשים הולכים וקונים.

יוליה מלינובסקי: רופאים הולכים וקונים.

שי באב"ד: כן, הם קונים בפרטי, לא דרך הממשלה.

שי באב"ד: אני אבדוק את זה.

עפר שלח: מה אתה רוצה שהם יילכו בלי מיגון?

עפר שלח: זה כמו הטיעון על החיילים.

שי באב"ד: אני פתחתי ואמרתי, לא תקין, נעשה בדיקה לזה.

שי באב"ד: אף אחד לא צריך לקנות ציוד.

שי באב"ד: בכל בית חולים לא צריך לקרות.

שי באב"ד: אני אבדוק את הנושא הזה.

שי באב"ד: לא בסדר.

שי באב"ד: בוודאי ובוודאי שרופאים ואחיות לא צריכים.

שי באב"ד: לגבי סיכון מקצועי של רופאים ואחיות ומה הם מקבלים מהבית, אני אבדוק, אני לא הכרתי את זה.

שי באב"ד: אני אבדוק.

שי באב"ד: אני חושב שרופא שסיכן את עצמו, אחות שסיכנה את עצמה, לא צריך לפגוע לו בתנאים בגלל שהוא יושב בבית בגלל זה, מקבל את הטענה הזאת.

שי באב"ד: לא יודע, יכול להיות שיש מקרים, צריך להבין.

יוליה מלינובסקי: משרד האוצר שולח אותם לבידוד כמו שאר עובדי המשק.

שי באב"ד: אני אעשה בדיקה מה המשמעות של זה, ואיזו פגיעה בדיוק יש להם.

שי באב"ד: אני לא יודע.

שי באב"ד: הם לא צריכים להיפגע.

שי באב"ד: רופאים ואחיות שנמצאים בסיטואציה הזאת, אני חושב שלא צריכים להיפגע.

שי באב"ד: זה בטוח.

שי באב"ד: אלה שעובדים בחזית, הם מסכנים את החיים שלהם.

שי באב"ד: הם עוזרים עכשיו להציל אותנו מהאירוע הזה.

שי באב"ד: אני לא רואה מקום שעכשיו אתחיל להתחשבן איתם על ימי חופש, ימי מחלה.

שי באב"ד: זו עמדתי.

שי באב"ד: אני אבדוק מה הסיפור.

יוליה מלינובסקי: אני אעביר את המסר להסתדרות הרופאים.

שי באב"ד: שוב, אני לא חושב שהם צריכים להיפגע, אין על זה בכלל שאלה.

שי באב"ד: לגבי סיוע למגזר השלישי, חברת הכנסת מיקי חיימוביץ', הסיוע למגזר השלישי זה בפנים, זה בתוך התכנית.

שי באב"ד: את צודקת לחלוטין, לקחנו את זה בחשבון.

שי באב"ד: לגבי אנשים שהם מאותגרי אשראי, גם זה נלקח בחשבון בהקלות הגדולות שעשינו.

שי באב"ד: הנושא של הערבות האישית טופל.

שי באב"ד: והנושא של הערבויות וערבות שהבן אדם צריך להביא, גם כן טופלה בצורה משמעותית.

שי באב"ד: ככל שיהיה עם זה בעיות, אנחנו נמשיך ונרחיב את זה, וזה בתוספת למענקים.

רון תומר: איך זה טופל הערבות האישית?

שי באב"ד: אתם תחכו לתכנית ואתם תראו.

שי באב"ד: זה יהיה חלק מהדברים שלקחנו אותם בחשבון.

תמר זנדברג: מה עם קרן הפיקדון - - -

שי באב"ד: אני אומר שוב, אני לא מתייחס לסעיפים ספציפיים בתכנית.

שי באב"ד: לגבי אסטרטגיית יציאת ייעול, זה מתחלק לשתיים.

שי באב"ד: קודם כל, יש צוות שכרגע יושב ומתכנן אסטרטגיית יציאה מבחינה תפעולית, על איך יוצאים, מה משחררים, מה עושים, לא רק הצד הכלכלי מה מזרימים למשק, או איך מניעים את המשק לצמיחה, אלא איך באמת מתכננים אסטרטגיית יציאה ברמה התפעולית.

שי באב"ד: אנחנו כמובן נסתנכרן עם הצד הכלכלי בתכנית הכלכלית על אסטרטגיית יציאה תפעולית כדי לראות שיש הלימה בין השניים.

שי באב"ד: אנחנו כן כבר עכשיו בתכנית הזאת לא מדברים איך יוצאים מהאירוע, אבל כן מדברים על איזה מנועי צמיחה והאצה אנחנו יכולים לתת למשק כבר עכשיו תוך כדי, ומה הדברים שאנחנו כן יכולים לתת למשק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני יכולה להציע לכם - אנרגיה ירוקה.

שי באב"ד: הנושא הנוסף שדובר על שכירים בשכבות החלשות.

שי באב"ד: אין ספק, דמי אבטלה נכנסים לתוקף.

שי באב"ד: הם אמורים לקבל את זה באופן מידי.

שי באב"ד: אנחנו הסרנו דמוקרטיה, אנחנו מכירים גם את הסיפור שהאתר קורס, אי אפשר להיכנס לזה.

שי באב"ד: אנחנו מטפלים בזה.

שי באב"ד: אנחנו עוזרים ומסייעים לטפל בזה כדי שבאמת יהיה גישה כמה שיותר מהירה, ושאנשים יקבלו את הכסף המהיר שלהם.

שי באב"ד: עצם זה שאנחנו יודעים כבר שיש 900 אלף נרשמים, זה אומר, שכבר יש 900 אלף אנשים שהצליחו להירשם במערכת, והצליחו להיכנס למערכת, ויקבלו את מה שמגיע להם.

שי באב"ד: אני יודע שיש עוד כאלה שעוד לא הצליחו, והביורוקרטיה קצת מפילה אותם, אנחנו נשתדל לעשות הכול כדי לסייע.

שי באב"ד: אנחנו לפחות רואים שהבעיה היא לא בשכירים, בשכבות החלשות, אלא בעצמאים בשכבות החלשות, ששם הבעיה המרכזית, ולזה התכנית תיתן מענה.

שי באב"ד: לגבי תשלומי ריבית, כאלה ואחרים, התכנית גם מטפלת בזה.

שי באב"ד: גם הנושא של הדחיות, בטח בנושא של ההלוואות, ובנושא של פיטורים, גם נושא הריבית נכנס שם, לא באופן מלא, אבל באופן חלקי.

שי באב"ד: אני אומר שוב, אנחנו נוציא את התכנית, התכנית תצא.

שי באב"ד: אנחנו נריץ אותה.

יוליה מלינובסקי: היא לא סגורה.

שי באב"ד: אנחנו נעדכן.

שי באב"ד: חשוב לציין.

שי באב"ד: זה לא ששר האוצר – אנחנו יודעים בדיוק מה הפתרונות.

שי באב"ד: זה הפתרונות, אין פתרונות אחרים.

שי באב"ד: זאת התכנית ואין שום דבר אחר – ממש לא.

שי באב"ד: אנחנו באים ואומרים, אנחנו לומדים את זה.

שי באב"ד: זה אירוע שלא קרה פה במאה השנה, אולי יותר.

שי באב"ד: מאז קום המדינה בוודאי לא היה אירוע כלכלי כזה.

שי באב"ד: אנחנו לומדים את זה תוך כדי תנועה.

שי באב"ד: אנחנו קשובים לכל הדברים.

שי באב"ד: ואם צריך, אנחנו נשנה.

שי באב"ד: ואם צריך, אנחנו נעדכן.

שי באב"ד: אני כבר אומר, גם כשנוציא את התכנית יהיו בה חורים.

שי באב"ד: יהיו דברים שיפלו בין הכיסאות, או דברים שאנחנו ניתן להם מענה מלא.

שי באב"ד: אנחנו נשמע אותם, ואנחנו נתקן תוך כדי תנועה.

שי באב"ד: אגיד עוד דבר, זו גם לא התכנית האחרונה.

שי באב"ד: סביר מאוד להניח בהסתברות מאוד גבוהה, שאחרי אפריל, כשנגיע למאי, נצטרך לעשות תכניות נוספות, נצטרך לעשות חשיבה קדימה.

שי באב"ד: המדינה צריכה פה לעדכן ולנוע תוך כדי תנועה.

שי באב"ד: אין ברירה, כי הלא נודע גדול על הנודע מבחינתנו.

שי באב"ד: זה לא כמו כל אירוע אחר רגיש, אנחנו בדיוק יודעים למה אנחנו נכנסים.

שי באב"ד: אנחנו יודעים מה הנזק שלו, ולכן אנחנו יודעים להיערך.

שי באב"ד: אנחנו גם אתכם נערכים תוך כדי תנועה, ונעשה את כל המאמץ האפשרי כדי לתת מענה מקסימלי.

שי באב"ד: וגם אם התכנית לא תהיה מושלמת, נשנה תוך כדי תנועה.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: אני מודה על הסבלנות.

עפר שלח: יו"ר ההסתדרות, ארנון בר דוד.

עפר שלח: בבקשה.

ארנון בר דוד: שמעתי בקשב רב את הדברים של חברי הכנסת הנכבדים, של האורחים, ושם את של שי.

ארנון בר דוד: שי, קודם כל מגיע לך שאפו על הסבלנות, שעה וחצי אתה עונה לשאלות בסבלנות ולא מתעצבן, זה כבר איכשהו בסדר מה שנקרא.

ארנון בר דוד: גם ממני אתה יכול לקבל שאפו על הסבלנות.

ארנון בר דוד: תראו, אנחנו המדינה האחרונה, או בין האחרונות שנכנסות לתכנית כלכלית, זה לא סתם, כי יש ויכוח כבד מאוד באוצר איך ניגשים בכלל לתכנית כלכלית, לא רק בקטע הכלכלי, אלא בקטע של איך רואים את הציבור, את המגזרים השונים.

ארנון בר דוד: האם המדינה עוזרת, מכניסה יד לכיס, לא מכניסה יד לכיס, וזה הוויכוח הגדול שיש באוצר בשבוע האחרון.

ארנון בר דוד: אני ציפיתי שהיום, אחרי כל הדיונים, תהיה תכנית כלכלית יותר ברורה שתגדיר במדויק איך הכספים שהמדינה צריכה להעביר במקומות העבודה למגזרים הגדולים, הקמעונאים הגדולים, וגם הקטנים תהיה יותר ברורה.

ארנון בר דוד: אני עדיין לא רואה איך הכסף הזה מגיע – באיזושהי צורה הוא מגיע, לא רואה את זה.

ארנון בר דוד: ואני לא בטוח אחרי שתתקבל התכנית, אנחנו נדע את זה שוב.

ארנון בר דוד: אנחנו נמצאים בהתקדמות מסוימת, אבל עדיין אני לא רואה את הפתרונות מגיעים.

ארנון בר דוד: עכשיו, רק תבינו, במצב הקטסטרופלי הזה, אנשים רוצים איזשהו ממד של ודאות, או להפיג למה אי ודאות כמה שזה ניתן.

ארנון בר דוד: ברור שאי אפשר לעשות את זה עד הסוף בגלל שהמצב משתנה ומתפתח, אבל אפשר לנסות להוריד - - - פה התכנית הכלכלית מאוד חשובה.

ארנון בר דוד: לגבי המגזר הציבורי שמעתי כמה הערות לאורך כל הדיון.

ארנון בר דוד: קודם כל, המגזר הציבורי שאני מוביל אותו, הוא הראשון שנכנס מתחת לאלונקה על פני כשבועיים עם ההסכם צמצום בעבודה במשק, יחד עם המעסיקים, יחד עם המגזר העסקי, גם הם הוציאו את העובדים לחל"ת.

ארנון בר דוד: המגזר הציבורי כולו נכנס לחופשה על חשבון העובדים, זה לא דבר פשוט, שיימשך עד אחרי פסח והתחבר לחופשת הפסח שממילא קיימת.

ארנון בר דוד: אני חושב שהמגזר הציבורי נתן גם איזשהו שקט למשק, ואפשרות לממשלה ולמשרד האוצר לטפל במגזרים שצריך לטפל בהם, כמו העצמאים, המגזרים שנפגעו עם כל התכנית הזאת שלקחה יותר מדיי זמן לטעמי.

ארנון בר דוד: אני חושב ברגע שתתפרסם - - - לגבי עצמאים.

ארנון בר דוד: אתם מדברים על סיוע של 6,000, 7,000 שקל, אני חושב שזה לא מספיק.

ארנון בר דוד: אני חושב שצריך לקחת את המגזר העצמאי ביחד עם הפרי-לנסרים כנישומים, לראות מה הם הגישו בחודשים הקודמים, מה המחזורים שלהם, ובהתאם לזה לתת להם כביכול דמי אבטלה עד 10,500 שקל, בהתאם למה שמקבלים.

ארנון בר דוד: כל השאר, כמובן שזה לא מחייב את החקיקה או את המהלכים הבאים, כי זה תלוי בחקיקה או בשינוי תקנות, אבל זה הדרך לטפל בהם נכון מבלי שהם ירגישו זקוקים.

ארנון בר דוד: יעלה לנו עוד קצת כסף, אבל זו הדרך לטפל במגזר גדול מאוד, ויענה פה לבעיות כבדות מאוד במשק.

ארנון בר דוד: חלק מהמעסיקים, העצמאים האלה מעסיקים עד חמישה עובדים.

ארנון בר דוד: צריך לקחת את זה בחשבון, לתת להם איזשהו ממד של ודאות שהם לא פחות טובים מאחרים שנמצאים במצב אחר.

ארנון בר דוד: אני הייתי בהתחלת הדרך לפני כשלושה שבועות נגד סגירה של התעשייה, של הבנייה ושל החקלאות.

ארנון בר דוד: אני חושב שהענפים האלה צריכים להמשיך לעבוד גם עכשיו.

ארנון בר דוד: אני חושב שאסור לנו, ואני יודע שאתם גם חושבים כמוני - לא לסגור את המגזרים האלה, ולא לסגור את מדינת ישראל, זה דבר שיהיה קשה מאוד לצאת מזה, וייקח הרבה זמן למשק להתאושש מהדבר הזה.

ארנון בר דוד: במקומות התעשייה כבר לא עובדים, עכשיו חלק עובדים באבטחה תעשייתית, עובדים 50, 100 בפיזור, בחדרים נפרדים, במעבדות שונות.

ארנון בר דוד: צריך לתת להם להמשיך לנסוע לעבודה, להגיע לעבודה, לעשות את העבודה, שהמשק הישראלי יהיה לו את מנועי חילוץ ברגע שהוא ייצא מהמצב הזה.

ארנון בר דוד: אני חושב שצריך להגביר את הסגר על התושבים במובן שלא ייצאו החוצה מהבתים והסתובבו ברחובות.

ארנון בר דוד: באתי היום לפה בבוקר, ראיתי אנשים רוכבים על אופניים, או הולכים ברגל, את זה צריך לעצור.

ארנון בר דוד: את ההסתובבות ברחובות צריך לעצור, ואז אנחנו נוכל לבלום את הנגיף הזה.

ארנון בר דוד: אני הייתי רוצה לראות, שי, שאתם נותנים את הפתרונות הנכונים לעצמאים, ולפרי-לנסרים, לקחת אותם בחשבון.

ארנון בר דוד: נותנים פתרונות ורשתות ביטחון לחברות הגדולות הקמעונאיות ולמעסיקים הגדולים.

ארנון בר דוד: מה שאותי מטריד, ואני רוצה לשאול אותך, מעבר למה שאמרת קודם, חברות התעופה שהן הראשונות שנכנסו לתוך המשבר, אל-על, ארקיע, וישראייר, אתה יודע, החברות האלה זקוקות למנת חמצן מידי, בלי זה הן קורסות, ונישאר בלי תעופה, וכולנו נטוס ב- - - אנחנו רוצים שתהיינה לנו חברות תעופה ישראליות כדי שנצא מפה, לחזור לטוס בחברות שלנו, לא של אחרים.

ארנון בר דוד: החברות האלה עכשיו זקוקות למדינה.

ארנון בר דוד: בכלל, אני חושב, בקטסטרופה כזאת יש בסוף מדינה בקצה, ואנשים פה משלמים מסים, כולם, גם במגזר הציבורי והרבה.

ארנון בר דוד: אז כשיש קטסטרופה, המדינה צריכה לראות מאיפה היא מביאה - - - כדי להוציא את האנשים מהקטסטרופה, כדי שלא יהיו לנו פה משברים חברתיים כלכליים שמובילים לחברתיים – אני שומע את האנשים.

ארנון בר דוד: אני חושב שזאת שעתה הגדולה של הממשלה.

ארנון בר דוד: תפסיקו להיות עם יד קפוצה, שי, תתחילו לשחרר.

ארנון בר דוד: אתה יודע מה אפשר לשחרר, לא להשתולל, אבל מה שאפשר לתת למשק את רשת הביטחון כדי שיוכל להמשיך לנוע קדימה.

ארנון בר דוד: אגב, אני במצב הנוכחי רואה את המשק יוצא אחרי פסח, שבוע, שבועיים אחרי זה.

ארנון בר דוד: צריך להתחיל לחשוב איך אנחנו משחררים את המשק.

ארנון בר דוד: אי אפשר לסגור את הכלכלה בישראל.

עפר שלח: תודה רבה ארנון.

עפר שלח: חבר הכנסת יואב סגלוביץ'.

יואב סגלוביץ': אשתדל לעשות את זה קצר.

יואב סגלוביץ': בכל מקרה, הגרף של החולים בימים האחרונים, מדגיש את הצורך באמת במתינות לפני קבלת החלטות על סגר.

יואב סגלוביץ': לעומת הגרף הזה, אנחנו שומעים כל הזמן שאנחנו הולכים לסגר.

יואב סגלוביץ': כל הזמן את הטפטופים האלה.

יואב סגלוביץ': הייתי רוצה לומר עוד משהו בהקשר הזה, וגם לחזק את הכיוון שלכם שנאמר פה קודם על הענפים של תעשייה וחקלאות, בנייה וכו', יש מחיר אלטרנטיבי לחולים שלא מקבלים טיפול.

יואב סגלוביץ': המחיר הוא לא רפואי, הוא גם מחיר כלכלי.

יואב סגלוביץ': ואנחנו לא שומעים על הדבר הזה בכלל, למרות שזה מחיר כלכלי כבד שיהיה על המשק שלנו.

יואב סגלוביץ': אסור לסגור הכול, ואני חושב שכן צריך לקבל את האיזון הכלכלי הנכון, גם לגבי המחיר האלטרנטיבי, ועל העניין הזה לא שמענו, לפחות אני לא שמעתי, לא בדיונים בתקשורת, ולא בדיון כאן, מהו המחיר האלטרנטיבי הרפואי והכלכלי על כל אותם חולים, כל אותם מטופלים שלא מקבלים טיפול.

יואב סגלוביץ': אני אומר את זה בצורה קצת קשה, אבל חשוב לומר את זה.

יואב סגלוביץ': שומעים על מספר המונשמים ומספר הפגועים ממחלת הקורונה, לא שומעים על כל אותם אנשים שכרגע לא מקבלים טיפול, מוזנחים.

יואב סגלוביץ': קשישים שלא מטופלים, לא מגיעים לבתי-חולים.

יואב סגלוביץ': המצב הקשה בבתי האבות – הסיפור הזה יש לו גם מחיר כלכלי מעבר למחיר הרפואי.

יואב סגלוביץ': הייתי מבקש איזושהי התייחסות מיוחדת למרות המצב הקשה בעיר כמו אילת - 85% עסוקים אך ורק בתיירות, כל מה שקורה תלוי אך ורק בתיירות, בטיסות שום דבר לא קורה שם, העיר במצב קטסטרופה, כל המדינה במצב קשה.

יואב סגלוביץ': הייתי חושב שנכון לעשות תכנית מיוחדת לאילת, היא תמיד מיוחדת, בתקופה זו היא מיוחדת בצורה הרבה יותר קשה.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: חברת הכנסת אימאן ח'טיב.

עפר שלח: בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: ארבעה דברים.

אימאן ח'טיב יאסין: ראשית – לגבי התנאים ופרי-לנסרים שלא בדיוק נופלים בהגדרות כאילו נפלו בתוך ההגדרות של העצמאים ולא מקבלים פיצויים, כמו למשל, העובדות של המשפחתונים, שהן מספר מאוד רב.

אימאן ח'טיב יאסין: בי"ת – לגבי המצב לקראת החגים.

אימאן ח'טיב יאסין: הרבה ילדים שחיים מתחת לקו העוני, מה האפשרות לשקול אופציה של מתן תגבור בקצבאות של הילדים, במיוחד שאנחנו לקראת תקופה מאוד קשה, וכולנו יודעים מה המצב כשהילדים נמצאים בבית.

אימאן ח'טיב יאסין: שלישית - לגבי הארנונה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני שלחתי מכתב ואני מציעה את זה שוב פעם פה - לשקול לבטל את תשלומי הארנונה לחצי השנה הקרובה.

אימאן ח'טיב יאסין: רביעית - לגבי צעירים בגילאי 18 עד 21, כשעבדו עד עכשיו רגיל, הוצאו לחל"ת, אבל בתוך התקנות החדשות הם לא יקבלו דמי אבטלה, או משהו אחר, כי למשל, הם לא בשרות לאומי, או לא שרתו בצבא, אז הם מופלים כאילו על הקטע הזה, ולא יהיה להם שום הכנסה.

אימאן ח'טיב יאסין: הדבר האחרון - לגבי בתי חולים ציבוריים.

אימאן ח'טיב יאסין: בתי חולים ציבוריים שהם נחשבים גם כפרטיים, אבל הם לא פרטיים בפועל, לא מקבלים תקציב מהמדינה.

אימאן ח'טיב יאסין: בתקופה הזאת הם נדרשים לתת שירותים, גם תקציבים שהוגדרו ואושרו להם עדיין לא העבירו, למרות שכל ההכנות כדי להתמודד עם הקורונה כבר נעשתה.

אימאן ח'טיב יאסין: דבר נוסף, כל התזרימים שלהם, כל ההכנסות הופסקו בגלל שאין ניתוחים, ובגלל שאין מרפאות חוץ.

אימאן ח'טיב יאסין: הדבר החשוב עוד יותר, שהצוותים הרפואיים יעבדו כאילו תחת הפוליסה של הביטוח של אותם בתי חולים, והם יתנו שרות שהוא כללי לכלל האוכלוסייה, וחייב להתייחס גם לנקודה הזאת, להוציא את הפוליסה של בתי החולים מהעניין, ולדאוג דרך האוצר לפוליסת ביטוח שלהם, כי זה גם סכומי עתק שאין להם, ממילא ככה הם לא יודעים איך הם יוכלו לעמוד בשירותים שהם צריכים לתת עכשיו, וגם אחר כך, היום שאחרי, שנקווה שיגיע כל כך קרוב, הם לא יוכלו לעמוד על הרגליים ולתת את השירותים שצריכים לתת.

שי באב"ד: אני אעבור על הנקודות.

שי באב"ד: קודם כל, אני רוצה להגיד בהזדמנות הזאת, להגיד גם תודה ליו"ר ההסתדרות, ארנון בר דוד, שבזכותו הצלחנו לרתום את המגזר הציבורי ראשון למשימה הזאת.

שי באב"ד: אני חושב שבניגוד למצבים קודמים שבהם היו ויכוחים הצלחנו לרתום את המגזר הציבורי די מהר לאירוע הזה, בניגוד למצבים בעבר שהם היו תמיד מלחמות בין המדינה להסתדרות.

שי באב"ד: אני חושב שיו"ר ההסתדרות וכל כלל עובדי המדינה, גילו פה אחריות מאוד גדולה, הבינו את גודל האירוע.

שי באב"ד: ועוד יתרה מזאת, הוא גם עזר לי, בלי להזכיר שמות, לסגור ארגונים נוספים על מנת שבאמת נוכל את המגזר הציבורי להכניס לאירוע הזה, ועל כך תודה על האחריות שגיליתם על ההירתמות.

שי באב"ד: לגבי שאלתך לגבי העצמאים שלא ניתן להם מספיק, אם זה ה-6,000 שקלים, דיברת על החזרים וכו'.

שי באב"ד: אני מציע, נחכה לתכנית, כי בתכנית עצמה מה שהעצמאים מקבלים זה לא רק ה-6,000 שקלים.

שי באב"ד: יש פה מענקים מסוימים שגם הולכים לעצמאים, ובנוסף לזה, יש עוד משהו בעולמות המס שניתן לעצמאים.

שי באב"ד: יש פה כמה וכמה דברים שאנחנו נותנים פה במסגרת ההקלות, מעבר לדחיות, תשלומים, והקרנות וההלוואות שיינתנו לעצמאים ככל שהדבר הזה לא יענה מענה, לי ולך יש קו ישיר, תגיד לי מה אנחנו עושים ואיפה צריך לתקן.

שי באב"ד: אני חושב שיש פה חבילה מאוד יפה שנעשתה וניתנה לעצמאים.

שי באב"ד: נאמר פה שוב פעם, גם על ידך, לשמר את התעשייה.

שי באב"ד: אנחנו באחידות דעה פה, אין מחלוקת.

שי באב"ד: אנחנו נעשה הכול כדי שהתעשייה תישאר, ויהיה איזשהו שלד של התעשייה שיישמר ויישאר, לא משנה לאיזה צעדים נגיע.

שי באב"ד: אני אומר שלד שהמפעלים יוכלו להמשיך לתפקד ולעבוד, לא ברמה כזאת שהמפעלים ייפגעו.

שי באב"ד: אני חושב שדיברנו על זה כבר כמה פעמים.

שי באב"ד: אני רוצה שקדימה הם יפרחו יצמחו והתחזקו, כרגע בגלל המצב, אני רוצה לשמר שלד שיאפשר להם להמשיך ולפעול כדי שיהיה יום שאחרי, שהתעשייה תישמר חזקה ואיתנה גם ליום שאחרי.

שי באב"ד: חשוב לציין, ואני כן רוצה לנצל את הבמה הזאת, אדוני היו"ר, שאני פה.

שי באב"ד: האיזון בין בר סימן טוב שעושה את מלאכתו, לבין אנחנו עמדתנו באוצר, הוא מאוד חשוב שכל אחד מביא את העמדה שלו, ומביא את העמדה ברמה הקיצונית לשמור על האינטרס שלו, בסוף, יש ממשלה שצריך לתכלל את האירועים.

שי באב"ד: לכן, אני לא יכול להגיד לך שמה שאני אומר בהכרח מאה אחוז צודק, כמו שאני לא יכול להגיד לך שמה שבר סימן טוב אומר צודק.

שי באב"ד: האיזון הזה, הבלמים והאיזונים האלה מאוד חשובים, ולכן, גם כשאתם רואים אותנו הם מתנגחים ואומרים דעות שונות, זה לא בגלל שאני חושב שמה שבר סימן טוב עושה זה לא בסדר, או שמר בר סימן טוב עושה שאני לא בסדר, אלא ששנינו דואגים לאינטרסים שעליהם אנחנו פקודים כרגע, וראש הממשלה נדרש פה לאזן ולהחליט בסופו של יום, איך הוא מאזן בין אותם אינטרסים, כי שני האינטרסים הם קריטיים וחשובים.

שי באב"ד: אני עובר לנקודה הבאה – אכיפה חזקה יותר.

שי באב"ד: אמרת יו"ר ההסתדרות, זה נכון.

שי באב"ד: אנשים עדיין מתקהלים בכל מיני מקומות, יוצאים לכל מיני מקומות.

שי באב"ד: אנחנו בכל צעד שמשרד הבריאות הביא להגברת האכיפה תומכים באופן מלא.

שי באב"ד: אנחנו כל הזמן אומרים את זה, וגם שר האוצר וגם אני חזרנו ואמרנו.

שי באב"ד: אם אנשים לא יישמעו להוראות, זה יפגע במשק, כי כל הצעדים להחמרה במקומות העבודה, נוגעים בזה, ומתחילים בזה שאנשים לא נשמעים להוראות, ואז אנחנו מחמירים בכללים.

שי באב"ד: ככל שיישמעו יותר להוראות, וכלל שהוראות ההתקהלות שלא פוגעות במשק – אם אתה מתקהל כרגע בגינה, או מתקהל כרגע בקניון, או מתקהל כרגע בכל מקום אחר, אין לזה שום השפעה על המשק.

שי באב"ד: אז אם את זה נוריד, כנראה נצליח לשמור על המשק.

שי באב"ד: אני מצטרף פה למה שאמרת.

שי באב"ד: חברות התעופה - אין ספק שחברות התעופה הם הראשונים שנפגעו מהמשבר הזה.

שי באב"ד: אנחנו בדין ודברים איתם.

שי באב"ד: אנחנו מנסים למצוא מתווה משותף שבו המדינה תוכל לעזור.

שי באב"ד: חשוב לציין.

שי באב"ד: חלק מחברות התעופה, בלי להזכיר שמות, לא נכנסו למשבר הזה כחברות יעילות, ולא נכנסו למשבר הזה כחברות מרוויחות.

שי באב"ד: המטרה של המדינה היא לא לגרום לחברה להרוויח, או לשנות אותה, או לשנות את דפוס הפעולה שלה.

שי באב"ד: המטרה שלה היא לוודא שביום שאחרי תהיה חברה יעילה, שככל שהמדינה עוזרת לה, היא גם תדע להחזיר חזרה את העזרה הזאת, ולא להעביר חברה גם אם היא לא יעילה, ולהגיד לה, אתן תישארו כמו שאתן ואין עם זה בעיה.

שי באב"ד: אני חייב להגיד גם פה שיו"ר ההסתדרות מאוד עוזר ומאוד מסייע כדי לוודא שגם כשניתן את העזרה, העזרה תלך למקום הנכון, לחברות יעילות שגם יוכלו אחר כך לסייע ולהחזיר את העזרה הזאת.

שי באב"ד: איך משחררים את המשק ביום שאחרי, דיברנו על זה לא מעט.

שי באב"ד: אנחנו עוד לא יודעים.

שי באב"ד: לכן חשוב לנו, וזה חלק מהאסטרטגיה לפחות שאנחנו ממליצים עליה - שהמשק יישאר באיזושהי פעילות שגם אם זה ייקח הרבה זמן, המשק יודע לשאת בזה.

שי באב"ד: תהיה פגיעה מאוד גדולה, היא תלך ותגדל במשך הזמן, אבל משק יודע לשאת בזה, ולא להגיע לסיטואציה שהמשק ייכנס ל-chapter eleven.

שי באב"ד: המחיר הכלכלי הכולל שלא מקבלים טיפול, ששאלת אדוני, זה פחות שאלה אליי.

שי באב"ד: משרד הבריאות צריך לבוא ולהציב את הנתונים מי מקבל טיפול, מי לא מקבל טיפול, ואז, כנגד זה, אנחנו נדע איפה הבעיות במערכת וננסה לעשות איזשהו אומדן.

שי באב"ד: לגבי אילת, יש לנו דיונים נפרדים.

שי באב"ד: אילת, זה באמת אירוע נפרד, ואירוע לא פשוט, אנחנו נראה מה אנחנו יכולים לעשות.

שי באב"ד: לגבי מי נכנס מהעצמאים, זה גם חוזר על מה שאמר יו"ר ההסתדרות לגבי אותן רשתות גדולות, מהעצמאים הקטנים לעצמאים הגדולים, ולחברות הגדולות.

שי באב"ד: אנחנו ניסינו להכניס את הקבוצה הרחבה ביותר שניתן, בדגש על העצמאים הקטנים והעסקים הזעירים, אותם פרי-לנסרים, אותם עסקים קטנים, כי אנחנו מניחים שאותם עסקים גדולים יש להם מרחב נשימה, ויודעים לייצר לעצמם מרחב נשימה, אבל אותו עצמאי קטן, אותו פרי-לנסר אין לו את המרחב נשימה, ביום אחד יכולים להחריב עליו את עולמו.

שי באב"ד: לכן שם ניסינו לתת את המענה המשמעותי ביותר.

שי באב"ד: כשמדברים על רשת ביטחון סוציאלי, אנחנו הגענו למצב שבו דמי אבטלה והמענק, אותו מענק של 6,000 שקלים שמדובר, שאנחנו נציין את הפרטים שלו גם בהמשך, הוא דיי דומה.

שי באב"ד: אנחנו דיי מעבר לכל הדברים הנוספים שאנחנו עושים לעצמאים במענק הסוציאלי, שהוא הרשת הביטחון כמו דמי אבטלה, העצמאים מקבלים משהו דיי דומה.

שי באב"ד: צריך גם להגיד, שכיר שמרוויח 30 או 40 אלף שקל, כשהוא הוא הולך לחל"ת במקסימום הוא מקבל 8,000, או 8,000 וקצת, זה קצת יותר מהשכר הממוצע במשק.

שי באב"ד: לכן אנחנו נותנים מענה שהוא דיי דומה.

אוסאמה סעדי: תהיה הגדרה מה זה עסק קטן, מה זה עסק בינוני.

שי באב"ד: יש את ההגדרות האלה.

שי באב"ד: אני באמת אומר, אנחנו ניסינו להכניס את הרחב ביותר, ואתם תראו מי יהיו זכאים למענקים האלה.

שי באב"ד: באמת, ניסינו לתת מענה כמה שיותר רחב.

שי באב"ד: לגבי ארנונה, נתנו פטורים.

שי באב"ד: אני לא אכנס לחצי שנה, לא חצי שנה, אתם תראו את זה במסגרת התכנית.

שי באב"ד: צעירים שנופלים בין הכיסאות – תראו, אני אמרתי, זה עלה כבר קודם, אנחנו לא יודעים לתת מענה לכול.

שי באב"ד: אנחנו צריכים לעשות איזשהו תעדוף בשלב הזה לצעירים בני 21, 22.

שי באב"ד: כרגע, אין לנו איזשהו מענה.

שי באב"ד: חלק מהחשיבה הייתה - - -

אימאן ח'טיב יאסין: רובם סטודנטים.

שי באב"ד: אני מבין.

שי באב"ד: זה הוגבל מגיל מסוים, אני לא זוכר מאיזה גיל, אם זה מגיל 22, או 23.

שי באב"ד: התכנית, אני לא זוכר אם היא תכנית מגיל 22, או 23.

שי באב"ד: לא הצלחנו לתת מענה מלא לכול, אבל נבדוק את זה.

שי באב"ד: תציפו לנו מה הבעיות שנותרו.

שי באב"ד: אנחנו נבדוק את זה.

שי באב"ד: לגבי הנקודה שהעלית לבתי-חולים ציבוריים שלא מקבלים תקציבים מהמדינה, וגם צוותי פוליסת הביטוח.

שי באב"ד: אז אני מציע שתפני למשרד הבריאות, שמשרד הבריאות יעביר לנו מסודר – אנחנו לא מכירים את זה ממשרד הבריאות – איפה יש לנו כרגע בעיה - - -

אימאן ח'טיב יאסין: בנצרת יש שלושה בתי-חולים.

שי באב"ד: אני אומר שוב, זה לא משהו שצריך לעבור ישירות ממשרד האוצר.

שי באב"ד: משרד הבריאות צריך להעביר אלינו, ולהגיד לנו, יש לנו בעיה כרגע בתפקוד של בית-חולים אל"ף, בית-חולים בי"ת, בית-חולים גימ"ל, לא מקבלים ככה וככה.

שי באב"ד: אני מתחייב לך, כאשר משרד הבריאות מציף לנו ומראה לנו את הבעיות, זה נכון גם לפוליסת הביטוח שדיברת על הצוותים הרופאים.

שי באב"ד: מה שהוצף בינינו דרך משרד הבריאות, אנחנו ניתן מענה, אנחנו לא עוקפים את משרדי הממשלה בדרך.

אימאן ח'טיב יאסין: זה נמצא על שולחן משרד הבריאות ועדיין אין טיפול.

שי באב"ד: אז אני אומר, שמשרד הבריאות יציף לנו את זה.

שי באב"ד: מה שמשרד הבריאות יציף, אנחנו נשתדל לתת את המענה כמו שאנחנו נותנים.

שי באב"ד: אנחנו לא מהווים תחליף למשרדים המקצועיים, אנחנו מתפעלים את זה דרך המשרד המקצועי עצמו.

אימאן ח'טיב יאסין: לגבי הזרמת התקציבים שאושרו, מתי יועברו למרות שהעבודה נעשתה כבר.

שי באב"ד: אני לא מכיר ממשרד הבריאות דרישה תקציבית שעברה מהם ולא אושרה.

שי באב"ד: ככל שיש כזאת, אם יבואו אלינו ויגידו, יש דרישה תקציבית שאושרה ולא עברה, אנחנו נטפל.

שי באב"ד: אנחנו מזרימים למשרד הבריאות, ואם בר סימן טוב היה פה היה מעיד, כל מה שהם מבקשים ורוצים בימים אלו, יש לו סוג של צ'ק פתוח ממשרד האוצר כדי שגם בתי-החולים יוכלו לתת מענה, ובוודאי בכל מה שקשור ובהקשר של הקורונה.

יוליה מלינובסקי: - - - שמענו לאחרונה שיש לכם שם חיכוכים.

שי באב"ד: כל מה שיצא בתקשורת, וכל החיכוכים שהיו בתוך הנהלת האוצר, כל הנהלת האוצר שמה את הכול בצד, אנחנו כרגע במשבר.

שי באב"ד: אנחנו עובדים ביחד בשיתוף פעולה מלא.

יוליה מלינובסקי: שלא נשמע דברים אחרים.

שי באב"ד: גם אם ראש אגף תקציבים היה פה, או כל אחד אחר – חברים, אנחנו במשבר.

שי באב"ד: כל התעסקות בוויכוחים ובקטנוניות שמדי פעם קורה, היא לא רלבנטית ומאחורינו.

יוליה מלינובסקי: אם הוא יושב עכשיו בוועדת כספים, יכול להיות שמספר דברים אחרים.

שי באב"ד: את מוזמנת ללכת לשאול אותו את אותה שאלה.

עפר שלח: הוא יהיה גם אצלנו, אני דיברתי אתו.

שי באב"ד: חברים, כולם כרגע עובדים ביחד ובאופן מלא.

שי באב"ד: אנחנו במשבר.

שי באב"ד: כל הקטנוניות וכל הדברים האחרים וכל הצהובון לא רלבנטי עכשיו.

שי באב"ד: אנחנו נמעל בתפקידנו אם בימים כאלה אנחנו נתעסק בדברים כאלה.

שי באב"ד: אנחנו כולנו צריכים להתעסק עבור אזרחי מדינת ישראל בטיפול במשבר, ואנחנו עושים את זה ביחד באופן מלא, מלא.

שי באב"ד: זה לא הזמן ולא העת, ואבוי לנו, אם זה מה שהיינו מתעסקים, פשוט היינו פושעים וחוטאים לתפקידנו.

עפר שלח: אני רוצה לסכם.

עפר שלח: בעניין העצמאיים, לא הצלחנו להעלות את רועי כהן, אולי טוב לאור הדחיסות של הדיונים האלה.

עפר שלח: יהיה דיון עצמאים ועסקים קטנים נפרד, תכננו אותו מראש.

עפר שלח: אני רוצה להודות לך גם על הזמן, גם על העבודה.

עפר שלח: מעבר לציניות של לא משבחים וכו' – בהחלט התחושה היא שמהצד של האוצר גם יש עבודה רצינית, ואתה כמובן עומד בראשה.

עפר שלח: אבל אני את זה רוצה ברשותך להעלות קומה גם במבט קדימה, ולחבר את זה גם עם הדיונים הקודמים שהיו פה בוועדה.

עפר שלח: התחושה היא שנכנסנו למשבר הזה, ועכשיו אני לא נכנס לתחקיר אחורה.

עפר שלח: מאותו רגע, אתה גם תיארת את זה.

עפר שלח: אתה, מנכ"ל משרד הבריאות, ראש הממשלה, יושבים ליד שולחן ופותרים בעיות – זה מובן.

שי באב"ד: עם שר האוצר ושר הבריאות כמובן.

עפר שלח: כן, כמובן.

עפר שלח: ברור שישראל לא נכנסה למשבר הזה עם מערכת נכונה לטיפול במשברים לאומיים מולטי דיסציפלינריים.

עפר שלח: אגב, אני לא יודע אם למשל חלק מהמדינות – אגב, שהתגלחו על הסארס ב-2004, נכנסו יותר מוכנות בדרום מזרח אסיה וראינו את זה.

עפר שלח: את הדבר הזה שצריך להיות בסופו של דבר איזשהו דסק שהוא לא רק מקבלי החלטות, אלא עבודת מטה מלמטה, אתה מכיר את זה מהצבא.

עפר שלח: הצבא בנוי כחברת ביטוח הרבה מאוד שנים, פתאום גם נדרשה לזה המדינה.

עפר שלח: לא בא ואומר את זה עכשיו כטענה.

עפר שלח: אני מזכיר, אנחנו יכולים להיות בקורונה 2 בחורף הבא, את הדבר הזה צריך לעשות.

עפר שלח: במסגרת הדבר הזה כמה הצעות קונקרטיות.

עפר שלח: האחת – אני בטוח שאתם חושבים על זה, אבל להיכנס יותר ויותר לדיפרנציאלי.

עפר שלח: אם דיברנו על דיפרנציאליות במקומות מגורים לאור איפה שיש יותר, ואיפה שיש פחות דיפרנציאליות בענפים.

עפר שלח: אנחנו לא יכולים להמשיך להחזיק את השמיכה הזאת.

עפר שלח: ברור לי שחלק מזה – זה גם עלה בדיון עם מנכ"ל משרד הבריאות.

יוליה מלינובסקי: יותר קל לסגור הכול.

יוליה מלינובסקי: אבל יותר חכם לחשוב פרטנית.

עפר שלח: בדיוק.

עפר שלח: חלק מזה נובע מהמחסור מהמידע, ומהמחסור עדיין בחוסר יכולתו של משרד הבריאות לצייר את המחלה הזאת, לתת קווים לדמותה.

עפר שלח: לתת קווים לעקומה שלה, ואז אנחנו גם יודעים איך לשטח אותה.

עפר שלח: אמרתי את זה למנכ"ל האוצר, אני אומר גם לך.

עפר שלח: יש מחיר הטעות מצד אחד.

עפר שלח: יש מחיר הפחד מטעות מצד שני, מי כמוך יודע.

עפר שלח: בצד שלך, בעיקר משלמים אותו, ואני חושב שקיבלת רוח, לפחות התחושה של הוועדה הזאת שאת הצעד הזה צריך לחזק מאוד.

עפר שלח: המחיר הזה הוא מחיר ודאי והוא קורה מול העיניים שלנו.

עפר שלח: כאן אני מציע בעניין הזה, אולי לגבי האסטרטגיה של היציאה וההסתכלות מלמעלה.

עפר שלח: שווה לכם, אם אתם לא עושים, יכול להיות תגיד לי אם כן – לגייס, סליחה על הביטוי למילואים, את טובי הכלכלנים במדינה, אנשים שהיו בתפקידים שלכם.

עפר שלח: אגב, אנחנו נביא את חלקם לוועדה, אולי עוד השבוע, שהיו בתפקידים שלכם.

עפר שלח: תייצר צוות שרק מסתכל קדימה, מסתכל קדימה מעבר לפסח, אפרופו, השמיכה, ולהסתכל קדימה ליציאה מהמשבר.

עפר שלח: יש פה שני דברים, בצד השלילי, אם לא נעשה את זה נהיה במקום לא טוב.

עפר שלח: ואני רוצה לסיים דווקא בצד החיובי.

עפר שלח: כל משבר הוא הזדמנות, ומשבר גדול הוא הזדמנות גדולה.

עפר שלח: עלו כאן המון דברים.

עפר שלח: אגב, אני רוצה להצטרף לדברים של ארנון בר דוד, על המגזר הציבורי.

עפר שלח: המגזר הציבורי, אי אפשר לצייר את זה עכשיו כאילו יש איזה מגזר הציבורי שהוא נח על זרי הדפנה בעוד המגזר הפרטי סובל.

עפר שלח: זה ברור שרשת הביטחון של המגזר הציבורי יותר טובה.

עפר שלח: אבל גם מערכת היחסים בין הציבורי לפרטי, בין הממשלה, בין המדינה לאזרח, לא תהיה אותו דבר באף מדינה אחרי הקורונה, לא רק בישראל.

עפר שלח: אפרופו מה שאמרת על חברות התעופה.

עפר שלח: אם אנחנו נצא מזה שמצד אחד שימרנו את מה שצריך לשמר, חיזקנו את מה שצריך לחזק ויצאנו קדימה, יכול להיות שאנחנו נסתכל על זה אחר-כך – שילמנו מחיר מאוד כבד, אבל גם יצא לנו ממנו טוב.

עפר שלח: לצורך זה אתה צריך, לטעמי, לעמוד על זה שברמה של ניהול המשבר הלאומי וברמה של התכנון האסטרטגי שלך באוצר, טובי האנשים במדינת ישראל סביב השולחן עובדים 24 שעות, כי מזה שאתה פותר בעיות בכישרון רב, ומנכ"ל משרד הבריאות פותר בעיות, וראש הממשלה מקבל החלטות, אנחנו רק נוסיף פלסטרים לא נרפא את הקורונה.

עפר שלח: אני מודה מאוד למנכ"ל משרד האוצר.

עפר שלח: מחר שני דיונים.

עפר שלח: אתם תקבלו את לוח הזמנים.

עפר שלח: תודה רבה לכולם.

עפר שלח: הישיבה נעולה.