הוועדה המיוחדת להיערכות מערכת החינוך והחינוך המיוחד, לרבות לשנת הלימודים הבאה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 8, 2020-04-07 10:00

ניצן הורוביץ: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הדיון בעניין גני הילדים בצל הקורונה, נושא קשה כמו כל הנושאים שעולים בישיבה הזו בשבועיים האחרונים.

ניצן הורוביץ: שני דברים שאני רוצה להגיד בהתחלה – קודם כל אתמול קיימנו דיון מעקב בעניין החינוך המיוחד.

ניצן הורוביץ: היתה כאן נציגת האגף החינוך המיוחד, והיה גם דיון מקביל בוועדת הקורונה, ונאמרו דברים מסוימים על כך שרוצים להרחיב את פעילות החינוך המיוחד.

ניצן הורוביץ: אנחנו גם עמדנו על זה בוועדה, על כך שבעצם המפגשים הטיפוליים האלה ברשויות המקומיות מתקיימים למעט מאוד ילדים בהשוואה לצורך – משהו כמו 1,100 מתוך רבע מיליון, ואמרו שרוצים להרחיב, ונערכים, וכו'.

ניצן הורוביץ: החל מהצהריים יצאו פרסומים בתקשורת שהחינוך המיוחד יחזור ללימודים אחרי פסח, באופן הזה.

ניצן הורוביץ: אני ביררתי את זה עם משרד החינוך.

ניצן הורוביץ: הפרסומים היו מוגזמים.

ניצן הורוביץ: אכן יש כוונה באופן הדרגתי אחרי פסח, בכפוף לאישורים שעוד טרם ניתנו, לנסות להחזיר חלק מילדי החינוך המיוחד לפעילות חלקית במוסדות כאלה ואחרים – בקיצור, הדברים עוד לא ברורים ועוד לא סגורים, והובטח לי על ידי ראשת האגף שברגע שיהיה מתווה מסודר במשרד החינוך יעבירו את זה לוועדה ואנחנו נדון בזה.

ניצן הורוביץ: אני רק רוצה להגיד להורים שצופים בנו – כי זה נושא שמעורר הרבה לחץ: צריך להיזהר מפרסומים פה, לא ליצור כל מיני פרסומים מוגזמים שאחר כך אנשים יתאכזבו.

ניצן הורוביץ: גם ככה קשה.

ניצן הורוביץ: כדאי להגיד דברים מוסמכים ובאופן מוסמך, ולהוציא את זה בצורה מסודרת.

ניצן הורוביץ: זה נושא חשוב ביותר.

ניצן הורוביץ: דבר שני, פנתה אלי חברת הכנסת קרן ברק במכתב בשבוע שעבר בעניין הצורך לקיים לימודים או להחזיר לימודים ביולי עקב הפיגור עכשיו והקשיים בלימוד המקוון, הלימוד מרחוק.

ניצן הורוביץ: היתה לנו פה אי הבנה לגבי הדיון, אני מתנצל על זה.

ניצן הורוביץ: בכל מקרה אמרתי לה שנוכל להתייחס לזה בדיון הזה, ואחר כך ייחדנו את כל הדיון לגני ילדים.

ניצן הורוביץ: אז בכל מקרה, היות והיא כאן והנושא בכל זאת חשוב ועולה, אז אני אאפשר לה להציג את הדברים, ואנחנו נביא תשובה וננסה מייד אחרי החג להמשיך את העניין.

ניצן הורוביץ: וכאמור, הדיון היום יהיה על גני הילדים.

ניצן הורוביץ: אני רק אגיד מי מוזמן.

ניצן הורוביץ: אנחנו, בעקבות הניסיון של הימים האחרונים צמצמנו את מספר האנשים שנמצאים בזום.

ניצן הורוביץ: פשוט אתמול היו משהו כמו 80 והיה קשה לשלוט על זה, אז פשוט שמנו בזום רק את מי שבאמת אמור לדבר בישיבה ולא כל מי שנרשם ויש לו איזה שהוא עניין בדיון.

ניצן הורוביץ: יש לנו כאן נציגים ממשרד החינוך, כמובן, משרד הבריאות, משרד האוצר, משרד העבודה והרווחה, מרכז השלטון המקומי, איגוד מנהלי מחלקות החינוך, ועדת הסייעות, נעמ"ת, פורום גני הילדים הפרטיים והארגון, וכו'.

ניצן הורוביץ: כמובן יש לנו גם כאן את חברי הכנסת, חברי הוועדה ואחרים, וכאמור, כמו אמרתי – נפתח בדברים של קרן ברק בעניין הלימוד המקוון והצורך להחזיר לימודים ביולי, ואז נעבור לנושא הגנים.

ניצן הורוביץ: בבקשה, קרן.

קרן ברק: זה יותר מורכב מלהחזיר.

קרן ברק: העניין הוא לא להחזיר ביולי.

קרן ברק: העניין הוא להפסיק את התוכנית המקוונת לגני הילדים, שזה גם חלק מהעניין פה, ולכן זה קצת נוגע לזה – ולבתי הספר היסודיים.

קרן ברק: מה שאנחנו מבינים גם מסקר שנעשה של הורים שאומר ש-75% מההורים אומר שאין שום משמעות ללימודים המקוונים בעבר – על מה שהיה עד עכשיו.

קרן ברק: אני לא מדברת על מה שהיה עד עכשיו.

קרן ברק: מה שהיה – היה.

קרן ברק: ניסו, באמת היה את כל הרצון הטוב, משרד החינוך עשה, המורים אמרו, חלק מבתי הספר –היה משהו מאוד מאוד כזה חצי התנדבותי, ולכן אני לא מדברת.

קרן ברק: אני מדברת לצורך העניין – מי שהתכוון והיה רצון טוב – זה מה שניסו, ולכן היה.

קרן ברק: אבל אי אפשר להתעלם מזה שזה כבר שישה שבועות שגני הילדים ובתי הספר היסודיים פשוט נמצאים בבית.

קרן ברק: הם לא לומדים, דה-פקטו לא לומדים, זאת אומרת – החומר הלימודי שהם אמורים לקבל בשנתונים האלה של בי הספר היסודיים לא מתקבל.

קרן ברק: הם לא לומדים כלום – לא חשבון, לא אנגלית, לא מדעים, לא תנ"ך, כלום.

קרן ברק: הם פשוט לא לומדים.

קרן ברק: ובפועל גם ההורים צריכים להפעיל אותם, זאת אומרת – הם גם נמצאים בבית, גם ההורים צריכים לטפל בהם כי הם לא מספיק גדולים כדי לעשות את הדברים האלה.

קרן ברק: צריכים למצוא אולי תוכניות אחרות, חוברות, אולי – העשרות בדברים אחרים.

קרן ברק: אבל אנחנו אלה שמפעילים אותם, המורים לא עושים עבורם שום דבר, אבל זה היה.

קרן ברק: ולכן אני אומרת – בהנחה שאנחנו חוזרים מהפסח ב-19 לחודש, שבועיים וקצת לשגרה שהיא שוב פעם איננה לימודים פרונטליים – בואו נחתוך את זה בסכין.

קרן ברק: זאת אומרת נגד: הבנו, ניסינו, היה רצון טוב, כל מה שהיה – היה, נשאיר מאחורה, אנחנו לא מתחשבנים אתכם.

קרן ברק: ניסינו כולם ביחד, אבל לא צריך לתקן עוול בעוול.

קרן ברק: לא צריך להמשיך את האירוע הזה שבמילא לא קורה בו כלום ובמילא לא לומדים, וגם, אתה יודע, בסוף השנתון יש את החומר הנלמד שהיה צריך להילמד בשנתון: כיתה א' צריכה לסיים עם ידע מסוים, כיתה ב' , ג', ד', ה' – צריכים לסיים עם ידע מסוים בכל המקצועות שאמרתי.

קרן ברק: אז אם כבר הם פספסו את החומר, עוד פעם – אינני בוכה על זה.

קרן ברק: אבל קדימה, הם ימשיכו לא ללמוד את החומר הנלמד, והם ימשיכו לשבת בבית ושההורים יפעילו אותם, ובעצם נוצרת סיטואציה שזה בסדר, המורים מקבלים שכר אבל הם לא באמת עובדים, ועיני אינה צרה בהם.

קרן ברק: אני רק אומרת: המטרה שלנו היא שהתלמידים יסיימו את השנה עם החומר הפדגוגי שאמור להילמד בכל שנתון, ובי"ת, שההורים יוכלו מתי שהוא לחזור לעבודה שתהיה להם גם את היכולת להתפרנס.

קרן ברק: אז מה שאני אומרת – בואו נחתוך בסכין את הלימודים המקוונים לבתי הספר היסודיים.

קרן ברק: דרך אגב, חטיבה ותיכון – לומדים.

קרן ברק: הם באמת יושבים ולומדים, יש להם מטלות ויש להם שיעורים והם יושבים ולומדים.

קרן ברק: אז אני אומרת: נחתוך בסכין, נגיד – בואו נפסיק את הלימודים המקוונים.

קרן ברק: הם לא יעילים, הם לא אפקטיביים, הם לא קיימים, בפועל.

קרן ברק: המורים פשוט ייצאו לחופשה.

קרן ברק: זאת אומרת: המורים בבתי הספר היסודיים והגנים מה-19 לאפריל הם באמת בחופשה, ואת החופשה הזאת הם יחזירו בימי לימודים אפקטיביים שבהם יילמד באמת חומר באמת פרונטליים כשיהיה אפשר, ביולי.

עומר ינקלביץ': והילדים?

עומר ינקלביץ': ומה על הילדים?

קרן ברק: הילדים בבית בכל מקרה.

עומר ינקלביץ': מטפסים על הקירות?

קרן ברק: את אומרת כאילו הם לא מטפסים על הקירות.

קרן ברק: הם מטפסים על הקירות, הם לא מקבלים ממשרד החינוך כלום ושום דבר בימים האלה.

קרן ברק: כלום, כלום, כלום.

קרן ברק: עוד פעם – הילדים הצעירים, הם לא יכולים דרך אגב, הם לא מסוגלים כנראה ללמוד לימודים מקוונים בגילאים האלה.

עומר ינקלביץ': נכון שזה לא מושלם, אבל להגיד שהם לא לומדים - - -

קרן ברק: חטיבות ביניים ותיכונים כנראה יודעים ללמוד את החומר, כנראה הם עושים שיעורים, כנראה יכולים לעשות משימות.

קרן ברק: זה אפשרי, ושימשיכו.

קרן ברק: ביסודי – הם כרגע לא מקבלים את החומר הייעודי שהם אמורים לקבל.

קרן ברק: הם לא מקבלים.

קרן ברק: הם לא מתקדמים בחשבון – להפך, אפילו הולכים אחורה, כי גם שכחו את מה הם למדו.

קרן ברק: תנסי עכשיו ללמוד עם הבן שלי שהוא בכיתה ד' את מה שהוא למד לפני - - - אין לו מושג.

קרן ברק: אז הם גם לא מתקדמים, הם לא לומדים שום דבר חדש, ואת השנתון הזה מבחינתנו, כמדינה, צריכים לסיים עם כל החומר שהם אמורים ללמוד.

קרן ברק: המורים לא מנסים בכלל, אפילו.

ניצן הורוביץ: כאמור, זה לא הדיון היום - - -

קרן ברק: אני רק רוצה לקרוא לך מסקר שנעשה, שנייה אחת.

קרן ברק: סקר שהתקיים ב-2 באפריל.

קרן ברק: 75% מההורים מעדיפים לוותר בכלל על למידה מרחוק כעת תמורת התחייבות שהמורים ישלימו את הלימודים באמת בחופשת הקיץ.

קרן ברק: ואז גם ההורים יוכלו ללכת לעבודה ולהתפרנס, ואנחנו נוכל להחזיר את גלגלי המשק להתגלגל.

קרן ברק: 67% מילדי הגנים, 59% מילדי כיתות א-ב ו-50% מילדי כיתות ג-ו לומדים פחות משעתיים ביום.

קרן ברק: פחות משעתיים ביום – זאת אומרת שזה לא נקרא לימודים, ו-47% מההורים מדווחים על בעיות זמינות של המחשב - - -

ניצן הורוביץ: איזה סקר זה?

קרן ברק: דיירקט פולס פלוס, עשו את זה בשביל קהלת.

קרן ברק: זה סקר אמיתי.

קרן ברק: זה גם התפרסם בערוץ 13 לפני יומיים.

קרן ברק: 50% מדווחים על היעדר סביבת למידה שקטה, 55% מדווחים על בלגן במשימות שנשלחות - - -

עומר ינקלביץ': לא, זה בכל זאת - - -

קרן ברק: אני רק מסבירה שהרוב המוחלט, 70-50% אומרים שבמילא גם ככה מתעסקים בזה פחות משעתיים.

קרן ברק: עוד פעם – מהמקום שאני מגיעה זה אפילו לא שעתיים, זה אפס.

קרן ברק: ולכן, עוד פעם – זה מאוד חשוב, אני לא מתחשבנת אחורה.

קרן ברק: אני מדברת על קדימה.

קרן ברק: אבל אם אנחנו רואים שזה המצב ואנחנו אומרים – אוקיי, ניסינו.

קרן ברק: עם כל הרצון הטוב זה לא עבד על גילאים מסוימים, נחתוך את זה, נגיד – אתם בחופש מוחלט.

קרן ברק: גם ככה הם בחופש, אבל באמת גם נגיד להם את זה, ושאת הלימודים יחזירו – את החומר הלימודי, כמובן.

עומר ינקלביץ': בהנחה ש - - -

קרן ברק: וכמובן – כמו שאמרתי – אבחנה בין אוכלוסיות.

ניצן הורוביץ: אנחנו, כאמור, כבר קיימנו כבר שני דיונים בנושא הזה, ומה שהוצג לנו זה לא מה שאת אומרת.

ניצן הורוביץ: אני לא כופר במה שאת אומרת, אבל לנו הוצג מגוון של תכנים – זה לא הדיון עכשיו, אבל רק כדי שזה לא יישאר באוויר– שכאילו הלמידה מרחוק היא כן משמעותית ויש בה ערך.

קרן ברק: דרך אגב, בתי הספר הפרטיים מלמדים.

קרן ברק: זו כבר אחריות שלהם בין המורים להורים.

קרן ברק: וכאן – הם יכולים להגיד מה שהם רוצים, אבל בפועל זה לא נכון.

ניצן הורוביץ: אז כאמור, הדיון היום זה לא על זה, ואני לא רוצה לגזול יותר מדי זמן.

ניצן הורוביץ: אנחנו נעביר את הדברים.

ניצן הורוביץ: מייד אחרי פסח נקיים דיון נוסף בעניין הזה.

ניצן הורוביץ: לא אחרי חופשת הפסח אלא אחרי חול המועד.

ניצן הורוביץ: זאת אומרת שכשיהיה עוד חופש.

ניצן הורוביץ: בחול המועד בכנסת, בשבוע הבא, לא יהיו דיונים - - -

קרן ברק: הלימודים היו אמורים להתחיל ב-19 באפריל, וזה גם הדיון האחרון שאנחנו עושים.

קרן ברק: אין בעיה, אבל אני מבקשת שתהיה איזושהי התכוננות, שאם אפשר לחתוך את זה, בואו נחתוך את זה.

קרן ברק: חבל על הזמן.

אורלי פרומן: זה עוד רעיון איך אפשר להפעיל את חודשי הקיץ בלמידה משמעותית.

ניצן הורוביץ: אני חושב שזה מתבקש, בעיניי, לדעתי.

ניצן הורוביץ: אז תודה, קרן.

ניצן הורוביץ: שוב, אני מתנצל על העניין.

ניצן הורוביץ: אז אנחנו עוברים לגני הילדים.

ניצן הורוביץ: נעשה איזה סוג של ריץ' רץ' בין המוזמנים ובין חברי הכנסת.

ניצן הורוביץ: ראשון הדוברים – חבר הכנסת עידן רול.

עידן רול: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, בוקר טוב.

עידן רול: אני רוצה לתת איזושהי התייחסות רקע לדבר הזה כי זה נושא שכבר עלה בעבר, ועכשיו, דווקא בלב משבר הקורונה ההפקרות של החינוך לגיל הרך ניכרת יותר מתמיד.

עידן רול: קודם כל – לומר בצורה הכי ברורה: אנחנו חייבים למצוא פתרון לחינוך לגיל הרך אם אנחנו רוצים שהמשק יחזור לתפקד בשלב מסוים, רצוי לאחר פסח.

עידן רול: זה דבר שיש לו נגזרות גם של משרד האוצר, גם של משרד החינוך, גם של משרד העבודה והרווחה.

עידן רול: לא יכול להיות שזה ימשיך להתגלגל כאיזה משהו שמקווים שהוא יסתדר מעצמו.

עידן רול: הנושא של החינוך לגיל הרך חוזר ועולה פעם אחר פעם.

עידן רול: יש לממשלת נתניהו איזושהי התייחסות לחינוך לגיל הרך כמו לאיזה סדרת מחסנים שמחזיקים בהם ילדים בזמן שההורים בעבודה, כדי שהם יוכלו לעבוד.

עידן רול: זה לא הדבר הזה.

עידן רול: חייבים לקבע, ואני קורא פה לממשלה המתגבשת, ממשלת נתניהו החמישית, שראש הממשלה נתניהו כבר אמר בעבר שהוא יטפל בנושא, והבטיח הבטחות להורים עם המאבק המדמם שלהם על הפיקוח על המעונות.

עידן רול: הגיע הזמן אחת ולתמיד להעביר את החינוך לגיל הרך ממשרד העבודה והרווחה למשרד החינוך.

עידן רול: זה נושא של חינוך.

עידן רול: כבר הוכח מעל לכל ספק בצורה אמפירית מחקרית שאלה השנים הכי קריטיות בעיצובו של בן אדם, דווקא השנים האלה.

עידן רול: אצלנו זה נראה כמו איזה מין side job, שנותנים לכל מי שרוצה לפתוח מעון, ואי אפשר לפקח.

עידן רול: אני רוצה את התייחסותכם לנושא שדווקא לתחום הרגיש של חינוך לגיל הרך אין הנחיות ברורות של משרד הבריאות, כי שוב – מדובר בתחום לא מפוקח, שאין לממשלה מידע ברור על כמה מסגרות כאלה יש, איפה הן ממוקמות ומה מצבן.

עידן רול: נוצר פה איזשהו ואקום שלכאורה אולי אפשר היה להחזיר אותן לפעולה דווקא בגלל שהן כל כך זניחות בעיני הממשלה ואף אחד לא יודע בכלל מה קורה בגנים האלה.

עידן רול: אז צריך לקבל מענה מאוד ברור מה ההנחיות והאם הם יכולים לחזור לעבודה.

עידן רול: אם אנחנו לא נחזיר את החינוך לגיל הרך לעבודה, וזה אומר גם תמיכה כספית במסגרות האלה, שחלקן מחזירות את הכסף להורים ולא יהיה להם איך לפתוח את שעריהם אחרי הפסח, לא יהיה פה משק.

עידן רול: אני אומר שוב: אם לא יהיה חינוך לגיל הרך, הורים לא ייצאו לעבודה ולא תהיה השתקמות למשק הישראלי.

עידן רול: זה, בנפרד מהדיון החינוכי שצריך מסגרת ראויה, מפוקחת, עם תכנים ברורים, בשליטת משרד החינוך.

עידן רול: תודה רבה.

ניצן הורוביץ: תודה.

ניצן הורוביץ: אני רוצה להגדיר את מסגרת הדיון.

ניצן הורוביץ: אנחנו בדיון המוגדר מתייחסים לגילאי 3 עד 6 שזה באחריות משרד החינוך, ולעניין הקורונה, זאת אומרת – לעניין ההשבתה עכשיו, איך חוזרים ומה עושים בזמן ההשבתה.

ניצן הורוביץ: יש, כמובן, את התחום של גיל לידה עד שלוש, גנים פרטיים ומעונות.

ניצן הורוביץ: פורמאלית זה לא בדיון הזה אבל אני אאפשר, כי שוב – צריך לראות פה מבט כולל, רק קחו בחשבון שזה לא באחריות משרד החינוך.

ניצן הורוביץ: אגב, כן.

ניצן הורוביץ: גם אני תומך בהעברת העניין למשרד החינוך, אבל זה לא הדיון כרגע, לא בזמן הזה.

ניצן הורוביץ: אורנה פז, מנהלת האגף לחינוך קדם יסודי במשרד החינוך.

ניצן הורוביץ: בוקר טוב, תני את ההתייחסות שלך.

ניצן הורוביץ: את מכירה את הבעיות, שמעת את חברי הכנסת עידן רול וקרן ברק.

ניצן הורוביץ: יהיו אחרים שגם ידברו.

ניצן הורוביץ: אז תני משהו קצר, תהיי אתנו ואז נמשיך.

אורנה פז: בוקר טוב.

אורנה פז: אז כמו שאמרת, ניצן, אני אתייחס לגילאי שלוש עד שש.

אורנה פז: אנחנו, מתחילת המשבר מנסים להפעיל למידה מרחוק לילדים.

אורנה פז: אני חייבת להגיד שגננות ברובן עשו דברים יוצאי דופן בלמידה מרחוק, אם זה לפתוח חדרים וירטואליים כאלה ואחרים, אם זה במיילים, אם זה בווטסאפים, בשיות וידאו כאלה ואחרות.

אורנה פז: במקביל, אנחנו, במשרד החינוך פיתחנו פלטפורמה שהתחילה אמנם לעבוד רק לפני שבוע, ב-31.3, ונכנסנו לתוך מערכת הלימודים המקוונת.

אורנה פז: אנחנו משדרים מדי יום חמישה משדרים מהשעה 09:00 עד השעה 13:30, משדרים של גגנות ומדריכות טובות מאוד עם תכנים מאוד איכותיים לילדי הגנים, תכנים שמאוד דומים למה שקורה או שהיה צריך לקרות בגנים, אם זה מבחינת תחומי הדעת, אם זה מבחינת לוח השנה כשאנחנו עכשיו מתקרבים לפסח.

אורנה פז: יש שביעות רצון מאוד גדולה, בניגוד למה שאני שומעת פה, גם מהורים וגם מגננות שהתכנים מאוד טובים.

אורנה פז: במקביל, הגננות ממשיכות להיות בקשר יום יומי עם הילדים, כמו שאמרתי – בדרכים מאוד מגוונות, כל אחת על פי היכולת שלה.

אורנה פז: יש לנו מגזרים שונים – כמו החרדים, כמו הערבים, אז מתקשרים בעיקר בהודעות קוליות.

אורנה פז: ואנחנו ממשיכים, גם היום יש הקלטות וגם בחול המועד נמשיך ונשדר את המשדרים המקוונים.

אורנה פז: הם משודרים גם בפרטנר טי.

אורנה פז: וי וגם בסלקום TV.

ניצן הורוביץ: תודה.

ניצן הורוביץ: איך אתם בעצם יודעים שהפעילות הזו, המקוונת, היא באמת אפקטיבית, אם באמת הילדים בכלל מתחברים לזה, אם יש לזה איזשהו ערך?

אורנה פז: תראה, אין לי איזשהו מחקר או איזה סקר שעשינו שאני יכול להגיד לך שכל הילדים מתחברים, אבל ממה שאני מגיעה – שוב, הפעילויות שאנחנו משדרים לילדים הן ברוח הפעילויות שאנחנו עושים בגן, הן מאוד מתאימות לאפיונים ההתפתחותיים של הילדים בגיל הרך, ובאמת התכנים הם מאוד מרתקים את הילדים.

אורנה פז: אנחנו נותנים להם בסוף כל משדר כזה גם פעילות שהם יוכלו להמשיך לעבוד בבית.

אורנה פז: כמובן, הם צריכים את ההורים כדי לבצע את כל הדברים.

ניצן הורוביץ: שאלה אחרונה שלי – כמו שאמר חבר הכנסת עידן רול, וזה ברור מאליו, אנחנו שואפים לחזור לשגרה ולהחזיק שהגנים הם חיוניים בתחום הזה.

ניצן הורוביץ: איך אתם נערכים?

ניצן הורוביץ: מה התסריטים שלכם להחזרת הפעילות בגנים?

אורנה פז: אנחנו התחלנו לבנות חלופות.

אורנה פז: אריה מור רוצה לדבר על זה?

אריה מור: אני סמנכ"ל הביטחון והחירום של משרד החינוך.

ניצן הורוביץ: אנחנו מדברים על תרחישים של חזרה לפעילות בגנים.

אריה מור: אז ככה: ראשית, משרד החינוך פועל בתיאום מלא עם הנחיות משרד הבריאות.

אריה מור: אנחנו בקשר עם צוות שלם שעובד עם הצוות של פרופ' גרוטו על מנת לייצר את כל יכולות ההפעלה האפשריות בכל תרחיש שיוצב בפנינו, בהתאם למה שיתפתח אחרי פסח.

אריה מור: המשרד נערך בתהליכי גיבוש אסטרטגית להכל, להחזרת מערכת החינוך לשגרה חלקית או מלאה, בכפוף למדיניות הלאומית ולהנחיות משרד הבריאות.

ניצן הורוביץ: אז מה המדיניות?

ניצן הורוביץ: זה נכון לגבי כל מגזר במשק.

ניצן הורוביץ: מה בתכלס זה אומר?

אריה מור: אני אגיד: בשלב הראשון ההתייחסות היא לתלמידים עם הצרכים המיוחדים.

אריה מור: אנחנו אחרי פסח פותחים את כל 2,400 גני הילדים עם הלקויות יחד עם רשויות השלטון, המסמך וההנחיות.

אריה מור: כרגע נחתמים ומתארגנים עם משרד הבריאות וברגע שזה ייצא לפועל כתוכנית סדורה אנחנו גם נפיץ אותה ונתחיל לעשות אותה.

אריה מור: המטרה היא להתחיל מיד אחרי פסח.

ניצן הורוביץ: בעניין הזה – בכמה ילדים מדובר?

אריה מור: בערך 24 אלף ילד.

אריה מור: זה מסגרות קטנות של 10 ילדים בכל מסגרת, והם ילמדו במשמרות.

אריה מור: התוכנית כרגע מתארגנת - - -

ניצן הורוביץ: כל אחד שידבר בתורו.

אריה מור: בזום, ברגע שמתפרצים לא שומעים אחד את השני.

אריה מור: השלב השני, שאנחנו עובדים כרגע בתוכנית אסטרטגית בהתאם להנחיות שיינתנו, בהתאם למה יפתחו במשק, תוכנית שלמה של כל המשרד לכל אגפי הגיל – כולל הבגרויות שבפתח – למעשה התוכנית הזו כרגע בשלבי היערכות, כל זה בשילוב של למידה מרחוק.

אריה מור: אני מניח שלגני ילדים זה פחות.

אריה מור: אנחנו מכינים את עצמנו.

אריה מור: ברגע שתתקבל ההחלטה אנחנו נפעיל אותה בתצורות שונות – למידה מרחוק, משמרות, לסירוגין – יש לא מעט אופציות שיכולות לעמוד על הפרק.

אריה מור: החלופות לא רלבנטיות כרגע כי תלוי מה תהיה סיטואציית החזרה ומתי.

ניצן הורוביץ: אבל בכל מקרה, בדרגת סבירות גבוהה אנחנו כבר מדברים שלב ראשון מיד אחרי החופש על 2,400 גני ילדים של החינוך המיוחד, כן?

אריה מור: אכן כן.

אריה מור: 24 אלף, 2,400 גנים ועוד 426 בתי ספר גם של החינוך המיוחד, וביחד – כמעט 52 אלף שיחזרו אחרי פסח עם הנחיות הדוקות מאוד של הפרדה לקבוצות.

אריה מור: זה מורכב.

אריה מור: אי אפשר להסביר את הכל כאן בישיבה.

אורנה פז: אני יכולה להוסיף משהו?

אורנה פז: אנחנו עובדים על כמה חלופות, כמו שאריה אמר, כמובן – על פי הנחיות של משרד החינוך, כאשר הלמידה תהיה על פי קבוצות, על פי חלוקת ימים.

אורנה פז: כלומר, הילדים ילמדו ימים שלמים בגן, למשל – שלוש פעמים בשבוע, על פי קבוצות, וכן תהיה למידה מרחוק בימים האחרים כאשר הגננות יצטרכו – בהחלט, אנחנו נמצא את הדרכים איך אנחנו ממשיכים לעשות את הלמידה מרחוק לחצי הקבוצה שנשארת בבית.

אורנה פז: כלומר, יהיו ילדים שילמדו שלוש פעמים בשבוע באופן פרונטאלי בגן, ויהיו ילדים בקבוצות גדולות, שוב, בכפוף להוראות משרד הבריאות – שילמדו פעמיים בשבוע, בשילוב הלמידה מרחוק.

אריה מור: אני לא מציע להיכנס לפרטים האלה.

אריה מור: בסופו של דבר הפרטים האלה הם חלופות.

אריה מור: יש מוסדות כאלה ורשויות שיוכלו לייצר את זה במשמרות במהלך היום, יש כאלה שיוכלו לייצר את זה יום כן-יום לא.

אריה מור: אנחנו נייצר פה תוכנית מפורטת עם גמישות, ועם אפשרויות חזרה לנקודת האפס.

אריה מור: הרי אף אחד לא יודע לומר לנו מה יהיה אחרי פסח.

אריה מור: בואו לא נשכח שיש כאן רשויות בהסגר.

אריה מור: זאת אומרת, גם שם – החינוך המיוחד בבני ברק, אני לא יודע אם הוא ייפתח אחרי פסח.

אריה מור: מאוד תלוי מה תהיה הסיטואציה שם.

ניצן הורוביץ: כן, ברור.

ניצן הורוביץ: ברור.

אורלי פרומן: קודם כל חשוב שנחזור ונדגיש את החינוך לגיל הרך, ואני כן מדברת מגיל לידה ואילך – כי כל המחקרים מראים שההתפתחות הדרמטית קורית שם, בשלוש השנים האלה, מהתינוק הקטן שנולד ופתאום הוא הופך אדם קטן.

אורלי פרומן: אני לא רוצה כל כך לעשות הפרדה בדיון של וועדה בנושא של חינוך בין הגנים שנמצאים תחת משרד הרווחה, לאלה שנמצאים תחת משרד החינוך.

אורלי פרומן: אני מאוד מקווה שכולם יימצאו תחת משרד החינוך יום אחד.

אורלי פרומן: חשוב שנדע גם את הנתונים באותה הזדמנות.

אורלי פרומן: 50% מהילדים בגילאי לידה עד שלוש נמצאים או במעונות או בגנים פרטיים.

אורלי פרומן: 50% האחרים הם או בבית או עם מטפלות, או לא נמצאים בשום מסגרת חינוכית כלשהי.

אורלי פרומן: זה מקור ההתחלה ליצירת פערים בעתיד.

אורלי פרומן: זאת אומרת, כאשר מגיעים לגן בגיל שלוש כאשר הלימוד הוא כבר לימוד חובה, יש ילדים שלא קראו להם שיר, לא יודעים על צבעים, לא יודעים דברים בסיסיים שמסגרת חינוכית אמורה ללמד.

אורלי פרומן: באותה רפורמה צריך יהיה שכל ילדי השנתונים האלה בחינוך חינם, לא שעולה אלפי שקלים לחודש, יקבלו מהמדינה את אותה מסגרת חינוכית שאנחנו מדברים עליה.

אורלי פרומן: אבל בואו נתייחס למה שקיים היום.

אורלי פרומן: אני יודעת שזה לא המנדט של הוועדה הזו, ולכן פניתי במכתב לפני מספר ימים לשר הרווחה, לוועדת הרווחה ולוועדת הכספים, ואני מציעה שתהיה גם קריאה של הוועדה הזו שרואה את החינוך באופן כללי לוועדות האלה לקיים דיון בנושא הזה, כי אין לנו פריבילגיה שגנים פרטיים ייסגרו בתום תקופת הקורונה.

אורלי פרומן: אבל זה מה שיקרה, כיוון שהגננות תיאלצנה להחזיר להורים כסף בגין שירות שלא ניתן, ומצד שני הן צריכות לשמר גם את הצוות הקיים, לשלם לו שכר, לשלם שכר דירה – כל ההוצאות שיש סביב אחזקת גן ומבנה.

אורלי פרומן: חלקן גם מתקשרות עם הילדים בתקופה הזו, ברמה זו או אחרת.

אורלי פרומן: לכן חייב יהיה לתוך התקציב המוחרג שאושר אתמול בלילה – 90 מיליארד שקל, אין שקל אחד שהולך לגנים הפרטיים.

אורלי פרומן: חברים, אין לנו פריבילגיה לא למצוא גנים פתוחים כאשר ייפתח ההסגר הזה.

אורלי פרומן: אני מצטרפת גם למה שאמרה קרן ברק בהקשר אחר: השיקום של המשק הוא פונקציה של תפקודה של מערכת החינוך מהגיל הרך.

אורלי פרומן: לא יהיו גנים, הילדים יהיו בבית?

אורלי פרומן: ההורים לא יוכלו לצאת למקומות העבודה.

אורלי פרומן: לא נוכל לשקם את המשק לטווח המידי והבינוני, לרבות חודשי הקיץ.

אורלי פרומן: וגני הילדים הפרטיים הם לא עסקים עצמאיים, ואי אפשר להתייחס אליהם גם בהקשר של המסים שמוטלים עליהם ככאלה.

אורלי פרומן: הם לא יכולים להיות מטופלים ככאלה.

אורלי פרומן: אני רוצה עוד הערה לאורנה פז.

אורלי פרומן: תודה רבה על כל שאתם עושים, אבל אליה וקוץ בה.

אורלי פרומן: ההורים הצעירים מנסים, וזה לא פשוט, למנוע את התמכרותם של הילדים למסכים.

אורלי פרומן: ומה אנחנו עושים עכשיו?

אורלי פרומן: במקום לספק חומרים אמתיים ליצירה חווייתית, ללימוד חווייתי פיזי בבית, אנחנו מושיבים אותם כל שעה עגולה ל-20 דקות או חצי שעה של פעילות מול המסכים.

אורלי פרומן: לך תתמודד עם זה אחרי זה.

אורלי פרומן: גמרנו, אבוד לנו.

אורלי פרומן: אני רואה גם מהילדים שלי – כמה היא נאבקים.

אורלי פרומן: הכי קל לשים את הילד מול המסך, יש לך שקט כל היום.

אורלי פרומן: אבל אנחנו גם יודעים גם מה הנזקים של זה.

אורלי פרומן: זה לא הלימוד האמיתי.

אורלי פרומן: אז מצד אחד יש הרבה רצון טוב ללמידה מרחוק.

אורלי פרומן: אינני בטוחה שזו התשובה המתאימה לגילאים האלה שאנחנו מדברים – שלוש, ארבע, חמש, ובטח הקטנים יותר.

ניצן הורוביץ: זו נקודה מעניינת, שאגב, שמעתי מהרבה הורים.

ניצן הורוביץ: אני רוצה להכניס לעניין הזה את הגנים הפרטיים.

ניצן הורוביץ: צריכה להיות תמונה כוללת פה, למרות שאני מדגיש שיש פה הפרדה מבנית, ארגונית.

ניצן הורוביץ: אז בואו נשמע באמת נציג של משרד העבודה והרווחה, את מנהל אגף מעונות יום ומשפחתונים במשרד העבודה והרווחה.

ניצן הורוביץ: שלום לך.

אמיר מדינה: שלום, קודם כל תודה רבה על הזימון לוועדה.

אמיר מדינה: אני מקבל הרבה הודעות וואטסאפ ששואלים אותי מה אני קשור לוועדה שעניינה חינוך, ושלוש ומעלה.

אמיר מדינה: אז אני שמח על כל הפתיח ועל זה שחיברתם אותנו לתוך התחום כי האמירה החד משמעית של אגף מעונות יום וזרוע העבודה זה שאגף מעונות יום וחינוך בגיל הרך הוא חינוך לכל עניין ודבר.

אמיר מדינה: זה דבר ראשון.

אמיר מדינה: דבר שני, להעמיד דברים על דיוקם – נאמר קודם, נתנו קצת נתונים לגבי מסגרות גיל רך ופיזור של ילדים בתוך המסגרות.

אמיר מדינה: אז זה לא מדויק.

אמיר מדינה: סדר גודל של 75% מהילדים נמצאים בתוך מסגרות.

אמיר מדינה: חצי מהם, 50% מהילדים במסגרות פרטיות, סדר גודל של רבע נמצא במסגרות שלנו, ורבע מהילדים נמצאים בבתים ללא מסגרות.

אמיר מדינה: זה לצורך העמידה על הנתונים.

אמיר מדינה: נתון שלישי, חבר הכנסת בפתח דבריו אמר שאין הנחיות ברורות של משרד הבריאות.

אמיר מדינה: אז יש הנחיות מאוד ברורות של משרד הבריאות והן מדברות על סגירה מוחלטת של כל המסגרות, או פתיחה של מסגרות בשני תנאים: עד שישה ילדים, עד שישה פעוטות במסגרות פרטיות שלנו, לא משנה איפה, ואם זו מסגרת סמל מפוקחת של האגף – יש כאלה 2,000 מעונות יום ועוד בערך 3,700 משפחתונים – אז אפשר להכניס עד 10 אנשים, ובלבד שיש יחס של שתי מטפלות על שמונה פעוטות.

ניצן הורוביץ: יש כמה בעיות, אם אתה רוצה אז אני אגיד: למשל, מה עם תשלומים של הורים ששילמו, ומה קורה עם הכסף, ומה קורה אם מצב החירום הזה נמשך?

ניצן הורוביץ: זאת שאלה אחת.

ניצן הורוביץ: שאלה שנייה: איך בכל זאת אתם נערכים לחזור לפעילות בפרטיים ומה קורה עם התשלומים במקרה כזה?

אמיר מדינה: אני אשיב לשאלה הראשונה, קודם כל.

אמיר מדינה: הגנים הפרטיים כשמם כן הם – גנים פרטיים.

אמיר מדינה: אני לא מאסדר ולא מפקח על מוסר התשלומים של ההורים ושלנו.

אמיר מדינה: ככל שלדבר נדרש מענה רציני – עכשיו אני גם מציע, קצת חסר לי בדיון הזה נציג של משרד האוצר כי בסוף היום הם אלה שמכתיבים מי מקבל וכמה מקבל.

ניצן הורוביץ: הוא נמצא והוא יתייחס.

אמיר מדינה: קיבלנו אש וים של תלונות למה מנענו תשלום של חצי חודש, העברת חצי חודש בגין כספי תמיכה בסבסוד הורים.

אמיר מדינה: התשובה החד משמעית היתה כי האוצר לא אפשר לנו.

אמיר מדינה: האוצר נתן החלטה חד משמעית – משלמים כל עוד הפעוט שוהה בתוך מסגרת.

אמיר מדינה: אם הפעוט שוהה בתוך המסגרת המדינה משתתפת בעלות שלו, ואם לא – לא.

אמיר מדינה: זו היתה הנחיה חד משמעית של משרד האוצר.

אמיר מדינה: אם ההנחיה הזו תשתנה, אנחנו רק נשמח.

ניצן הורוביץ: הרי מה הבעיה בגנים האלה?

ניצן הורוביץ: כמו שאמרת – הם פרטיים.

ניצן הורוביץ: אם ההורים לא משלמים, והם לא צריכים לשלם כי אין לימודים, אבל הגן צריך לשלם שכר דירה, מים, חשמל, ארנונה ותשלומים על ציוד.

ניצן הורוביץ: יש לי כאן פנייה מפורום גני הילדים הפרטיים, ותבין – הם קורסים.

ניצן הורוביץ: אלה הוצאות קשות מאוד.

ניצן הורוביץ: אני חושב שצריך פה להיות פיצוי על העניין הזה.

ניצן הורוביץ: הם לא אשמים בזה.

ניצן הורוביץ: ואם אנחנו רוצים שיהיו גנים כאלה כשהמצב הזה ייגמר, אז צריך פה איזושהי מינימום של עזרה לגנים האלה, למרות שהם פרטיים.

אמיר מדינה: אני מסכים לחלוטין, אבל אני מציע שמי שיענה על השאלה הזו יהיה נציג של משרד האוצר.

אמיר מדינה: היה דיון, כולל נציגות של גנים פרטיים במשרד האוצר, והתשובה צריכה לצאת מהם.

אמיר מדינה: אני לא הגורם שמאשר או לא מאשר הוצאה של כספים.

אמיר מדינה: את דעתי האישית הם שמעו בדיון, אבל אני לא יכול לייצג עכשיו בדיון משרד אחר.

ניצן הורוביץ: קודם כל אתה יכול להגיד את דעתך, אז בוא ותגיד את דעתך בנושא הזה.

ניצן הורוביץ: בכל זאת, משרד העבודה והרווחה הוא משרד חשוב ולך יש תפקיד חשוב, אז דעתך נחשבת.

אמיר מדינה: אז בוודאי שצריך להסתכל על הגנים הפרטיים ועל מעונות היום כעל חינוך לכל דבר ועניין.

אמיר מדינה: וכשהמדינה תסתכל בצורה חד משמעית על כל התחום כחינוך, אז כנראה שגם ההתייחסות תהיה אחרת.

אמיר מדינה: נכון לרגע זה – עד גיל שלוש אין חוק לימוד חובה, והמדינה מאסדרת מסגרות משבעה פעוטות ומעלה, ומסבסדת רק סדר גודל של 130 אלף ילדים, כמו שאמרתי, בתוך המסגרות שאנחנו מפקחים עליהן בפיקוח ישיר.

אמיר מדינה: ככל שהמדינה תורה לנו במסגרת משרד החינוך או במסגרת כל משרד אחר – זה בדיוק תפקידה של הממשלה להחליט לפקח על יותר ולסבסד יותר.

אמיר מדינה: אז חד משמעית, הדבר הוא נכון לעשות.

אמיר מדינה: זה גם נכון לעשות כהכנה, כהתארגנות לתום תקופת הקורונה.

אנדרי קוז'ינוב: אני רוצה להתחבר למה שאמיר מדינה אמר וגם בנושא של האוצר.

אנדרי קוז'ינוב: המסגרות הכי פגיעות זה אותן מסגרות שיש בהן שבעה ילדים ומעלה והן נמצאות בעצם בשוק החופשי, בשכירות, וזה בערך 140 אלף ילדים.

אנדרי קוז'ינוב: זה כמובן מגיל אפס עד גיל שלוש.

אנדרי קוז'ינוב: אתמול, בוועדת הכספים, ניסיתי להבין מה עולה בגורלם, כי מבחינת התמיכה מה שהם צריכים פחות או יותר זה כ-100 מיליון שקל לחודש כדי לצוף על פני המים – שזה שכירויות, ביטוחים, כל התשלומים מראש שאנשים שילמו ולא קיבלו שירות על זה.

אנדרי קוז'ינוב: ניסיתי להבין.

אנדרי קוז'ינוב: אומרים – יש תקנה לעצמאים, יש תקנה למלכ"רים ויש תקנה לעמותות, שכל אחד ילך ויבקש את התמיכה מהמדינה בהתאם לסיווג ולהגדרה, כי כל גן מוגדר אחרת – אחד זה עסק, אחד עמותה, אחד זה עצמאי, שזה אומר טלאי על גבי טלאי על גבי טלאי.

אנדרי קוז'ינוב: אין שום פתרון מערכתי, אין שום פתרון רוחבי, בדיוק מתייחסים לגנים האלה כעסק ולא כמערכת חינוך.

אנדרי קוז'ינוב: המדינה גם לא מתכוונת לתת פתרון רוחבי.

אנדרי קוז'ינוב: היא אולי תממן לאותו איש עסקים כביכול שמנהל גן את ה-6,000 שקל לחודש.

אנדרי קוז'ינוב: זה יקרוס.

אנדרי קוז'ינוב: הסכום ההתחלתי, לפחות, כ-25% מההוצאות שצריך לממן כדי שזה לא יקרוס, זה בערך 100 מיליון שקל לחודש, לכל חודש בתקופת המשבר.

אנדרי קוז'ינוב: זה המצב, אבל זה כנראה לא הולך לקרות מבלי התערבות של כל הוועדות – של ועדת החינוך, ועדת הכספים, ועדת העבודה והרווחה מבלי הלחץ המסיבי דווקא על האוצר.

יבגני סובה: קודם כל אני חייב להגיד שיש פה ביקוש רב.

יבגני סובה: נרשמו פה הרבה אנשים ולצערי לא לכולם אושר להשתתף בזום.

יבגני סובה: גם בחול המועד אפשר לעשות דיונים דרך זום, לא חייבים להגיע לכנסת – הנושא כל כך בוער שחייבים לדון כל יום.

יבגני סובה: אני רוצה להתייחס, וכולנו נשמח לשמוע את נציג משרד האוצר.

יבגני סובה: כשמדברים על הגנים הפרטיים הלא רשמיים, לפי הנתונים שיש בידיי, וככה קיבלתי גם מאנשים בתחום – 36% מהילדים, שזה 162 אלף - נמצאים בגני ילדים פרטיים.

יבגני סובה: יש פה בעיה דו צדדית.

יבגני סובה: מצד אחד יש את ההורים שכבר חילקו צ'קים, ויש את בעלי הגנים שהם היום צריכים לתחזק את הגנים האלה.

יבגני סובה: מה קורה?

יבגני סובה: רוב הגנים האלה משלמים שכירות.

יבגני סובה: נכון?

יבגני סובה: רוב האנשים האלה צריכים לשלם גם משהו לגננות, בדברים בסיסים.

יבגני סובה: אז השאלה שלי: קודם כל, מה המדינה מתכוונת לעשות?

יבגני סובה: האם במשרד האוצר מתגבשת פה איזושהי תוכנית לפיצוי?

יבגני סובה: ושתיים – אני רוצה להזכיר לכל המשתתפים שבשנת 2012 בעקבות ועדת טרכטנברג המדינה ניסתה לעודד את הגנים הפרטיים להיכנס תחת חוק חינוך חינם, ואז בעצם ניסתה לעודד – להגיד: תיכנסו, תשקיעו את הכסף שלכם, שהגן יהיה מותאם לצרכים של המדינה.

יבגני סובה: מצד שני, כשקורה משהו, וכרגע אנחנו במשבר, אז אני הייתי רוצה לשמוע מהנציג של האוצר מה המדינה תיתן בתמורה, כי כל הזמן מדברים על רגולציה, רגולציה, רגולציה, ובסופו של דבר בשעת משבר אותו אדם שהוא בעל הגן או שהוא בעל רשת גנים, נמצא בסיטואציה שאין לו שום דבר, הוא לא מקבל שום דבר.

יבגני סובה: עוד נקודה נוספת, אדוני היושב-ראש.

יבגני סובה: כשאנחנו מדברים על הגנים הפרטיים שהם מגיל שלוש – הרי יש את הסבסוד ויש את הצהרונים, שאדם משלם בממוצע 1,500 שקל – אז הוא מקבל עוד 800.

יבגני סובה: במקום 2,100 או 2,200 הוא משלם 1,400.

יבגני סובה: מה קורה עם זה?

יבגני סובה: מה קורה עם התשלומים האלה?

יבגני סובה: אז נניח שזה היה מטעם המדינה, אז אפשר היה להגיד – אתם לא משלמים צ'קים כי גם ככה החינוך חינם מגיל שלוש.

יבגני סובה: אבל מה קורה עם הצהרונים?

יבגני סובה: מה קורה עם אותם גנים מגיל שלוש עד גיל חמש?

יבגני סובה: אין תשובה, לא שומעים, ואני אשמח מאוד אם נציג האוצר לפחות ייתן אור בקצה המנהרה, כי מדובר על אלפי אנשים שעובדים בתחום – בעלי הגנים, ואני כבר לא מדבר על ההורים, אבל אלפים שעובדים בתחום ולא יודעים מה יהיה, ובעלי הגנים.

יבגני סובה: זו השאלה שלי לנציג האוצר.

ניצן הורוביץ: תודה, חבר הכנסת סובה.

ניצן הורוביץ: יש לנו את נציגת פורום הגנים הפרטיים.

ניצן הורוביץ: קרן אוחנה היבס.

קרן אוחנה היבס: אני יושבת-ראש ארגון הגנים הפרטיים הארצי.

קרן אוחנה היבס: אני מודה לכבוד יושב-ראש הוועדה על המקום החשוב הזה, ועל כך שהוא לקח את נייר העמדה שלנו והביא את זה לשיח הציבורי, גם לחברי הכנסת עידן רול ואורלי פרומן ששמו את הדברים על השולחן.

קרן אוחנה היבס: אני רק רוצה לדייק בנתונים: כפי שאמר מר אמיר מדינה, כ-77% מהילדים במדינת ישראל מתחנכים במגזר הפרטי, כשבערך מתוך זה כ-55% מהם מתחנכים במסגרות.

קרן אוחנה היבס: השאר נמצאים בבית ולצערנו אנחנו מרגישים קצת הריון מחוץ לרחם, מרגישים נזנחים.

קרן אוחנה היבס: אנחנו תחום מאוד מאוד שונה מהמגזר העסקי, אפילו לא הייתי קוראת לנו עסקים.

קרן אוחנה היבס: העלות הכספית שלנו מחושבת בפרמטרים אחרים ביחס לרווח והפסד, ולכן אנחנו מבקשים איזו שהיא תשומת לב מיוחדת.

קרן אוחנה היבס: אני רוצה להניח על השולחן על השולחן עוד פרמטר שאף אחד לא הזכיר, וזו התרומה הגדולה שלנו כרגע למעגל האבטלה.

קרן אוחנה היבס: יש לנו כ-120 אלף מטפלות שיושבות בבית, שלא לדבר על 600 אלף הורים שמטפלים בילדים שלהם וכמובן, כמובן – 350 אלף פעוטות חסרי ישע, קטינים שזקוקים להשגחה מתמדת, שיושבים כרגע בבית.

קרן אוחנה היבס: אני רוצה להוסיף לעניין של חברת הכנסת קרן ברק, לעניין עיכוב ההתפתחות: הילדים בשנתון העליון שלנו, גילאי שנתיים עד שלוש, שבשלב הזה אנחנו מכינים אותם לגמילה, להתפתחות שפתית-מוטורית חברתית, מצמצמים שינה, מכינים אותם לגן עירייה – יושבים כרגע בסוג של עיכוב תהליכים.

קרן אוחנה היבס: אני לא יודעת איך נפגוש אותם, את השנתון הזה בשנה הבאה במשרד החינוך.

קרן אוחנה היבס: לנו ממש ממש חשוב שמשרד האוצר ייתן את הדעת למגזר הספציפי הזה.

קרן אוחנה היבס: יש את הכסף בתקציב.

קרן אוחנה היבס: יש קופה קטנה שאתמול אישרתם של 70 מיליון, ואני מעריכה שאנחנו תחום שצריך הערכה מחושבת ומיוחדת כדי להחזיר אותנו לפעולה, במתכונת כלשהי – בלעזור לנו בשכירויות, בפטור מארנונה.

קרן אוחנה היבס: הבדיחה של המענקים שיותר מ-70% מהתחום שלנו קיבלו סירוב – או שהן מרוויחות פחות מדי, או שבן הזוג מרוויח קצת יותר, אני חושבת שצריך לתת על זה את הדעת בצורה מאוד מאוד מדויקת.

קרן אוחנה היבס: כדי לחזק את דבריי – הקולגה שלי לפורום, מר חנן דגן, יושב-ראש איחוד גני הילדים שהוא מנכ"ל הגוף הגדול ביותר במגזר הפרטי לגנים פרטיים, אני אשמח אם יושב-ראש הוועדה ייתן לו את האפשרות לדבר.

ניצן הורוביץ: אם יהיה לנו זמן אני אתן, יש לנו עוד הרבה דוברים.

עומר ינקלביץ': אשתדל בקצרה, כי הרוב נאמר.

עומר ינקלביץ': בנוגע לגיל של לידה עד שלוש – אני לגמרי מזדהה, אבל אני רוצה להיות פרקטית ושוב, בתקווה שלא הרווחה והעבודה יזרקו אותנו לחינוך, והחינוך לאוצר, והפינג פונג הידוע – אז הייתי רוצה להיות פרקטית ולבקש מאדוני היושב-ראש שיכתוב בסיכום, ונראה, ונפנה את הדברים לאוצר, להיות פרקטיים ולדרוש הנחה בארנונה, מכיוון ש-25% מכלל ההוצאות של הגנים הפרטיים הם הוצאות של ארנונה, וכו'.

עומר ינקלביץ': אז לדרוש הנחה בארנונה.

עומר ינקלביץ': לדרוש פטור חלקי או פטור מלא מהיטל השבחה, לדרוש הגדלת המענק הממשלתי שניתן לעצמאים, לעשות ייחוד לענף של הגנים הפרטיים ולבקש סיוע חד פעמי בנושא של השכירות, מכיוון שיש פה תשלומי שכירות שהגנים הפרטיים לא יכולים לעמוד בהם והם על סף קריסה אמיתית.

עומר ינקלביץ': לכן אני חושבת שצריך להיות פרקטיים ולבקש מהאוצר למצואת הפתרון לדבר הזה.

עומר ינקלביץ': בנוגע לדיון של גילאי שלושה עד שש.

עומר ינקלביץ': הנושא של המוסדות של המוכר שאינו רשמי.

עומר ינקלביץ': 33% מגני הילדים שייכים למוכר שאינו רשמי.

עומר ינקלביץ': שם, תשלומי הורים לא הושבו – ואם אני לא טועה בחינוך הרגיל הם כן הושבו.

עומר ינקלביץ': חייבים להבין ששם הם מתוקצבים לא דרך שכר המורים, ותשלומי ההורים פה זה קריטי.

עומר ינקלביץ': חייבים להשיב להם את תשלומי ההורים.

עומר ינקלביץ': כמו כן אני מבקשת מאדוני לדון בנושא של המסגרות לילדים של העובדים הנחוצים.

עומר ינקלביץ': הוקמו מסגרות פרטיות של גנים לעובדים הנחוצים אבל אני חושבת שאין שם פיקוח על הנהלים, ממה שאני ראיתי.

עומר ינקלביץ': צריך לוודא ולבדוק איך הם מתנהלים ולבחון את הדבר הזה.

עומר ינקלביץ': המשך לדבריו של אדוני היו"ר בפתיחת הישיבה ובהמשך לדבריו של אריה מור אני כן רוצה לומר שאתמול פניתי למשרד החינוך בעקבות מכתב שאני הגשתי למל"ל, ואמרו לי בפירוש שהיום עומדים לחתום, וכבר אתמול יצאה הוראה לכך שמוסדות החינוך המיוחד ישובו מיד לאחר הפסח.

עומר ינקלביץ': אז הפרסום הזה הוא כנראה בעקבות דבריו של אריה מור, כנראה שהדברים האלה כן מדויקים ונכונים.

עומר ינקלביץ': אני מניחה שנשמע את זה היום בצורה קצת יותר מדויקת.

ניצן הורוביץ: יש הבדל בין חזרה הדרגתית – 50 אלף, ל-250 אלף.

ניצן הורוביץ: זה מאוד - - -

אורלי פרומן: הבוקר ראיינו את מנכ"ל משרד החינוך בנושא והוא אמר את הדברים מאוד בזהירות, - - - כן בהבנה עמוקה ואמפתיה שצריך להחזיר אותם במידית, אבל - - -

ניצן הורוביץ: נעבור לנציג האוצר, מוחמד חלילה.

מוחמד חלילה: אני מוחמד חלילה, רפרנט חינוך באגף תקציבים במשרד האוצר.

מוחמד חלילה: אני מבקש מדודי מזרחי, ראש ענף תקציבים של משרד החינוך שיתייחס וידייק חלק מהדברים שנאמרו כאן.

דודי מזרחי: בוקר טוב.

דודי מזרחי: אני חושב שצריך לעשות סדר.

דודי מזרחי: לדעתי יש ערבוב מסוים וחשוב לרגע לעשות את ההפרדה בין המסגרות שמפוקחות על ידי משרד החינוך - - -

ניצן הורוביץ: כן, ברור, ברור.

ניצן הורוביץ: אני יודע.

ניצן הורוביץ: ברור לי שלא תדבר על אפס עד שלוש, אני יודע.

ניצן הורוביץ: לכן רציתי שמשרד האוצר ידבר על מה שהעלינו קודם, לגבי הגנים הפרטיים גילאי אפס עד שלוש.

ניצן הורוביץ: האם אתה בכל זאת רוצה להגיד משהו?

דודי מזרחי: כן, ברשותך.

דודי מזרחי: גם כאשר חברי הכנסת התייחסו היה בעצם שילוב בהתייחסות, כשמדברים על גנים פרטיים.

דודי מזרחי: רבים בציבור מתייחסים לגנים המוכרים שאינם רשמיים מגילאי שלוש ועד גיל שש כגנים פרטיים, למרות שהם גנים ציבוריים בתקצוב של המדינה, בפיקוח של משרד החינוך, אבל נכון שהבעלות עליהם היא בעצם בעלות שאיננה של המדינה.

דודי מזרחי: אני רוצה להסביר נקודה חשובה: אנחנו המשכנו את התקצוב של כל גני הילדים המוכרים שאינם רשמיים As is, ללא שינוי, גם בתקופה הזאת.

דודי מזרחי: לכן, ככל שזה נוגע לגנים שיש להם רישיון של משרד החינוך התקצוב ממשיך אחד לאחד, וימשיך להיות כזה, עד חג הפסח לאחר שנקבל הנחיות חדשות.

דודי מזרחי: ההנחיה החד משמעית של משרד החינוך לאותם מפעילים היא שעליהם להחזיר בנוהל דומה לזה שקורה בחינוך הרשמי – להחזיר את הימים ואת התמורה, בעצם, על התשלום להורים לאחר מכן.

ניצן הורוביץ: את התשלום או את הימים?

דודי מזרחי: את הימים.

ניצן הורוביץ: תסביר את זה.

דודי מזרחי: כעיקרון, משרד החינוך המשך להעביר את התשלום למסגרות אחד לאחד.

דודי מזרחי: בניגוד למה שקורה במקומות אחרים במשק, - - -הנחייה להוציא את הגננות לחל"ת.

דודי מזרחי: התשלום של משרד החינוך המשיך לעבור באופן רציף לאותן מסגרות.

דודי מזרחי: אבל כן, ונוציא הנחייה מסודרת בנושא הזה.

דודי מזרחי: נתנו הנחיות כלליות ונוציא הנחיות יותר מפורטות לגנים: בתמורה לכך שהתשלום ממשיך להיות רציף יש להחזיר את אותם חמים להורים ולקיים את אותה שגרת ימים בגן לאחר מכן.

דודי מזרחי: אנחנו צריכים לראות מה קורה לאחר חג הפסח, לראות מה תהיה ההיערכות הכללית במשק ובמערכת החינוך, ובהתאמה – נוציא הנחיות מסודרות גם לגנים.

דודי מזרחי: אבל בניגוד למה שנאמר פה על מצוקה תקציבית של הגנים – בכל מה שנוגע לגנים שמפוקחים על ידינו התקציב ממשיך לעבור באופן רציף, גם בגין הוצאות השכר והוצאות שאינן שכר.

דודי מזרחי: הנקודה שמטבע הדברים לא יכולים לתת לה מענה היא תשלומי ההורים.

דודי מזרחי: בחלק מגני הילדים – ואני חושב שזו הנקודה היותר מורכבת, בחלק מגני הילדים המוכרים שאינם רשמיים יש מימד משמעותי לא מבוטל של תשלומי הורים כקומה נוספת מעל לתקצוב של משרד החינוך, ואני חושב שזה האתגר המשמעותי שאתו מתמודדות הגנות.

דודי מזרחי: אנחנו מבחינתנו נאבקנו על כך, וזה גם מה שנעשה בפועל – להמשיך את התקצוב של משרד החינוך באופן רציף.

יבגני סובה: אדוני היושב-ראש, על מנת לחדד – הכוונה להחזיר ימים זה בחודש יולי-אוגוסט, כי ביולי-אוגוסט אין את הסבסוד.

יבגני סובה: לזה אתה מתכוון?

יבגני סובה: אני שואל את נציג האוצר.

דודי מזרחי: בדיוק.

יבגני סובה: כי מה שקורה, שהתשלומים האלה עולים ביולי בתוספת של כמעט 50%, ובאוגוסט כמעט אין גנים.

יבגני סובה: אז לזה אתה מתכוון.

יבגני סובה: שאנשים שהיום ממשיכים לשלם, בחודש יולי, לא ישלמו את הסכום היותר אלא כאילו ימשיכו לשלם כרגיל עם הסבסוד.

יבגני סובה: אני מבין נכון את התשובה שלך?

דודי מזרחי: כן, צריכה להתקבל תמורה כנגד אותם הימים.

אורלי פרומן: אין הסכם עם ארגוני המורים, עדיין, או ארגון הגננות בנושא, חוץ אולי מהתשעה ימים שהסתדרות המורים חתמה, אני לא יודעת אם זה תקף גם לגבי הגנים.

יבגני סובה: זה כבר הגיע לחודש.

יבגני סובה: זה כבר שלושה שבועות, כמעט, שהגנים לא עובדים.

יבגני סובה: אז כבר את יולי מכסים ונשארו שבועיים –שלושה ואוגוסט נגמר.

אורלי פרומן: אבל אין הסכם כזה, לדעתי.

יבגני סובה: השאלה היא לאוצר, מבחינת הסבסוד של המדינה.

דודי מזרחי: אנחנו צריכים לראות מה קורה לאחר חג הפסח.

דודי מזרחי: יש הערכות אבל אנחנו לא יודעים בדיוק.

דודי מזרחי: כמובן שלאחר שנראה מה תמונת המצב לאחר פסח נוציא הנחיות חדשות ונוכל להתייחס לנושא הזה.

עומר ינקלביץ': רגע, לא התייחסת למוכשר.

עומר ינקלביץ': זו שאלה קריטית.

דודי מזרחי: אני התייחסתי רק למוכר שאינו רשמי.

ניצן הורוביץ: הוא רק למוכשר התייחס.

ניצן הורוביץ: על זה הוא השיב.

עומר ינקלביץ': לתשלומי הורים.

ניצן הורוביץ: כן, על זה הוא השיב.

דודי מזרחי: התקצוב למוכר שאינו רשמי ממשיך רציף, הכל עובר לחשבונות הבנק של הבעלויות.

דודי מזרחי: לא היה שיהוי אפילו של יום אחד.

דודי מזרחי: הבעיה המרכזית היא עם גני הילדים שאינם בפיקוח של משרד החינוך.

עומר ינקלביץ': כן, אבל מה עם תשלומי הורים?

עומר ינקלביץ': אתה לא משיב לי לתשלומי הורים, אדוני.

ניצן הורוביץ: אבל הוא אמר שהימים יוחזרו.

ניצן הורוביץ: זה בדיוק מה שהוא אמר.

עומר ינקלביץ': לא, לתשלומי ההורים.

עומר ינקלביץ': ההורים בסופו של דבר - - -אבל הילדים לא נמצאים במסגרות.

עומר ינקלביץ': להורים אין את האפשרות לשלם.

עומר ינקלביץ': זה המוסדות היחידים, שדרך אגב, מגיעים מחברה סוציו-אקונומית קשה, דווקא שם ההורים אמורים לשלם כשהילדים לא נמצאים במסגרות?

עומר ינקלביץ': זה נשמע הגיוני?

עומר ינקלביץ': משהו פה לא מסתדר.

דודי מזרחי: אני לא מצליח להבין את השאלה.

עומר ינקלביץ': ההורים משלמים.

עומר ינקלביץ': תשלומי ההורים במוסדות הרגילים הופסקו.

עומר ינקלביץ': לעומת זאת במוכר שאינו רשמי ההורים נאלצים לשלם את התוספות ואת תשלומי ההורים שלהם, ואני שואלת:

עומר ינקלביץ': האם זה נשמע לנו הגיוני שדווקא בחברה הזאת ההורים ימשיכו לשלם כאשר הילדים שלהם בבתים?

עומר ינקלביץ': בבקשה, אדוני, תלמד את הסוגיה, אם לא קשה לך ותשיב לנו בצורה מסודרת.

עומר ינקלביץ': אני רואה שאתה מתקשה להשיב.

דודי מזרחי: אני מכיר את הסוגיה מצוין.

דודי מזרחי: אני חושב שיש כאן ערבוב בין נושאים, בין התקצוב של התמיכה.

דודי מזרחי: גם מוכר שאינו רשמי – המשרד מתקצב אותו באופן מלא.

עומר ינקלביץ': אני מדברת על תשלומי הורים.

עומר ינקלביץ': תשלומי הורים.

ניצן הורוביץ: תני לו להשיב.

ניצן הורוביץ: אין טעם לצעוק.

דודי מזרחי: - - - לתקצב את גני הילדים המוכרים שאינם רשמיים באופן מלא, לפעילות עד השעה 13:20.

דודי מזרחי: התקצוב הזה ממשיך באופן רציף בכל המגזרים, בכל המקומות בגני הילדים.

דודי מזרחי: יש מקומות שבהם ההורים מוסיפים מדרגות נוספות, מעבר לתקצוב של המדינה.

דודי מזרחי: המשרד הוציא הנחיות מפורשות בנוגע לתשלומי ההורים, זה חל גם על המוכר שאינו רשמי וגם - - -

עומר ינקלביץ': זה לא נכון.

עומר ינקלביץ': אני מבקשת.

יבגני סובה: לא, זה מגיל אחד עד חמש.

יבגני סובה: זה תשלומי ההורים.

יבגני סובה: על זה את מדברת, נכון?

יבגני סובה: מאחד עד שלוש או עד חמש.

יבגני סובה: אלה תשלומים שאנשים לא מחזירים - - -

עומר ינקלביץ': תשלומי ההורים - - - סליחה, במוכר שאינו רשמי בסופו של דבר הם מתוקצבים חלקית והשאר – או על ידי הבעלים, או על ידי הרשות, או על ידי תשלומי הורים.

עומר ינקלביץ': זה לא מחולק לשעות.

קריאות: - - -

ניצן הורוביץ: תשאלי שוב את שאלתך, בנחת, אני מבקש.

ניצן הורוביץ: תגדירי בדיוק למה את מתייחסת, הוא יענה, ונעבור לנציג משרד האוצר.

עומר ינקלביץ': אני רוצה בבקשה להבין על מה ההורים משלמים בימים אלה, כאשר הילדים נמצאים בביתם.

עומר ינקלביץ': אנחנו מכירים את הדיון של המוכר שאינו רשמי.

עומר ינקלביץ': אנחנו יודעים שהוא מתוקצב בחלקית.

עומר ינקלביץ': אי לכך, או הבעלים של המוסד, או הרשות וגם ההורים – משלמים תוספת, השתתפות הורים.

עומר ינקלביץ': בימים אלה, כאשר רוב ההורים אינם עובדים אני לא מבינה מדוע דווקא המוכר שאינו רשמי הוחרג, ותשלומי ההורים אינם מושבים.

עומר ינקלביץ': אני תכף אמצא, ברשותו של היו"ר את הסעיף שמחריג, שאומר – דווקא המוכר שאינו רשמי – ימשיכו ההורים לשלם.

עומר ינקלביץ': פה אני מבקשת לקבל מענה.

דודי מזרחי: אני מודה שאני לא מבין עד הסוף את השאלה.

ניצן הורוביץ: אני מציע שחברת הכנסת ינקלביץ' תתקשר אליך אחרי הדיון ותדבר אתך אישית ותנסה להבהיר את העניין, ואולי תסביר לה או שהיא תסביר לך במה בדיוק מדובר.

יבגני סובה: אפשר לחדד את השאלה הזו?

יבגני סובה: אולי אני אצליח להסביר את זה.

עומר ינקלביץ': אין לו תשובה, יבגני.

ניצן הורוביץ: רגע, פה יש ערבוב.

ניצן הורוביץ: חבל שעכשיו עלה דודי מזרחי.

ניצן הורוביץ: היינו בגילאי אפס עד שלוש וקפצנו שוב לגילאי שלוש עד שש.

ניצן הורוביץ: אני רוצה לחזור למוחמד חלילה ממשרד האוצר כי הוא הכתובת, בעצם - - -

עומר ינקלביץ': כשתיתן לי אני אקרא את הסעיף.

ניצן הורוביץ: לא עכשיו.

ניצן הורוביץ: אני מבקש שאחר כך תתקשרי אליו, את יכולה גם עכשיו.

ניצן הורוביץ: תתקשרי, ה אולי יהיה יותר יעיל, תדברו ביניכם, ותגידו לי מה בסוף השורה התחתונה.

ניצן הורוביץ: אין פה טעם עכשיו בהתנצחות הזאת.

ניצן הורוביץ: אז מוחמד חלילה, בעניין משרד הרווחה והגנים אפס עד שלוש.

ניצן הורוביץ: לא משרד החינוך.

ניצן הורוביץ: משרד הרווחה.

ניצן הורוביץ: מה קורה בעניין הזה?

ניצן הורוביץ: שמענו פה על המצוקה.

ניצן הורוביץ: אמרו חברי הכנסת שדרושים משהו כמו 100 מיליון שקל בחודש כדי שהגנים האלה ישרדו.

ניצן הורוביץ: הם צריכים להמשיך לשלם שכירות והוצאות, ויש כאן בעיה.

ניצן הורוביץ: אז בבקשה.

מוחמד חלילה: כפי שהזכרתי בתחילת דבריי אני אחראי או - - -בתקציבי משרד החינוך בעיקר.

מוחמד חלילה: הנושא של מעונות היום והמשפחתונים אינם בטיפול משרד החינוך ולא היה על סדר היום.

מוחמד חלילה: הנציג שיטפל בנושא לא נמצא אתנו כרגע.

מוחמד חלילה: ככל שהוועדה רוצה תשובות נוכל לשלוח התייחסויות מרוכזות.

ניצן הורוביץ: רק שנייה.

ניצן הורוביץ: תנסו להשיג את הרפרנט במשרד האוצר שמתעסק בגנים, במשרד הרווחה, עד גיל שלוש.

ניצן הורוביץ: רווחה, לא חינוך, כן?

ניצן הורוביץ: כי חינוך – הוא לא יכול להתייחס לעניין הזה.

מוחמד חלילה: לא רווחה אלא תעסוקה.

ניצן הורוביץ: נכון, זו ההגדרה.

ניצן הורוביץ: שוב, יש פה בעיה מבנית שכל חברי הכנסת עמדו עליה.

ניצן הורוביץ: זה הכל צריך להיות אצלכם, הכל צריך להיות חינוך.

ניצן הורוביץ: ההפרדה הזו לא נכונה בשום צורה, עכשיו שוב רואים את זה.

ניצן הורוביץ: אבל בסדר, אני מבין את העניין הזה.

ניצן הורוביץ: ננסה להביא את האיש המתאים ממשרד האוצר.

ניצן הורוביץ: אתה, מבחינתך, רוצה להוסיף עוד משהו לגבי החינוך והגנים, מנקודת מבטך?

עומר ינקלביץ': ביקשת - - - העוזר שלי מתקשר אליו.

ניצן הורוביץ: אז תיגשי, תדברי.

ניצן הורוביץ: בוועדות נוצרים מצבים שלפעמים מדברים בפרטים - - -אז את יכולה לצאת רגע, דברי אתו, תבהירו את העניין ותחזרי אלינו.

מוחמד חלילה: תודה, אדוני.

אחז אגם: אני יושב-ראש משותף של ועד הורי הגנים הארצי בהנהגת ההורים הארצית.

ניצן הורוביץ: גני משרד החינוך, כן?

אחז אגם: נכון.

אחז אגם: אני חייב להגיד לך שבכובעי השני אני גם חלק מהקואליציה לחינוך מלידה ומייצג שם את ההורים, אז אני כן ארצה לדבר ממש בשני משפטים על עמדת ההורים לעניין כל מה שנאמר על הגנים הפרטיים.

אחז אגם: אבל בוא ונתחיל לעניין שאני חשבתי שאנחנו מתכנסים אליו וזה, באמת הגנים של שלוש עד שש.

אחז אגם: ראינו לאחרונה, ממש בשבוע האחרון, אני מקבל את מה שאורנה פז אמרה, לעניין השיפור המאוד משמעותי שנעשה במוכנות של הגנים, אבל אני גם בהחלט מתחבר לדברים של חברת הכנסת ינקלביץ' לעניין זה שההורים מרגישים שהפעילות היא לא ברורה, לא מסודרת, לא מאורגנת.

אחז אגם: אין ממש פעילות מינימום.

אחז אגם: אנחנו, לפחות בבדיקות שלנו ראינו שבין 30-25% מהילדים לא קיבלו פעילות מהגננת שלהם בכלל.

אחז אגם: אחרים, יש פעילות שהיא לא ממש ברורה, לא ממש מאורגנת.

אחז אגם: יחד עם זאת – שוב, יש פעילויות מדהימות של גננות שבאמת הבינו שזה ה - - - סליחה, התנתקתי.

אחז אגם: אנחנו עובדים עם משרד החינוך ואנחנו כן מבינים שיש ניסיון אמיתי לעשות את הדברים בצורה טובה, אבל אנחנו כן מבינים וכן אומרים שנראה שהם - - - אלינו.

אחז אגם: אין פעילות שהיא פעילות מותאמת גילאים, אין פעילות שהיא מותאמת באמת לילדים בצורה נכונה.

אחז אגם: אנחנו כן חשבנו שנכון לתת למשרד עוד זמן על מנת לתקן את הדברים, אבל במידה ובאמת הדברים לא נעשים בצורה הטובה והראויה אז להפסיק את הפעילות ולהחזיר את הימים האלה ביולי ובאוגוסט.

קרן ברק: אתה תומך בדברים שביקשנו.

ניצן הורוביץ: כן, הוא אמר שהוא תומך.

אחז אגם: כן.

אחז אגם: זו מערכת שהתחילה מעכשיו, אף פעם לא נוסדה, הילדים לא יודעים איך להתמודד אתה.

אחז אגם: היינו מאוד שמחים שהיתה פעילות של הגננות, פעילות שהיא רגשית, עם הילדים, אפילו - - -, אבל כרגע כשאין ממש מתווה ברור ואף אחת לא יודעת מה היא צריכה לעשות – זה דבר שהוא מאוד בעייתי, מבחינתנו, ומאד קשה וצריך לתת את הדעת עליו.

אחז אגם: אם אמורים להמשיך עם זה אחרי פסח זה חייב להיות בצורה הרבה יותר מובנית, עם דרישות מינימום לא של החינוך אלא של גננת מדברת פעם ביום עם הילדים, בהתאם לשיקול דעתה, אבל כן עם תנאי מינימום חשובים מאוד.

אחז אגם: זה לעניין גילאי שלוש עד שש.

אחז אגם: עכשיו רציתי להתייחס לעניינים של הגילאים היותר צעירים.

אחז אגם: אני מתחבר לקריאה של כל חברי הכנסת לכך שהמדינה חייבת להיכנס פה לעניינים ולעזור בתמיכה למסגרות הפרטיות, אבל יש פה נקודה מאוד חשובה שגם המסגרות הפרטיות חייבות לשמוע את הנקודה הזו.

אחז אגם: לא יעלה על הדעת שיהיו מסגרות שימשיכו באמתלות שונות ומשונות המשיך לגבות כסף מההורים.

אחז אגם: זה לא הגיוני, זה בלתי אפשרי.

אחז אגם: אף אחד לא דיבר על זה עד עכשיו, כולל חברי הכנסת.

אחז אגם: יש מסגרות שממשיכות לגבות גם על אפריל.

אחז אגם: אתמול כבר שמעתי על כאלה שלוקחים תשלום חלקי על מאי.

אחז אגם: זה לא הגיוני.

אחז אגם: יש כאן הורים שהגיעו הביתה, הם לא יכולים עכשיו לממן גם את המסגרת.

אחז אגם: אני כן אומר: בואו תדברו עם המסגרות שלכם על מנת למצוא איזשהו מתווה.

אחז אגם: שמעתי על גנים פרטיים שאמרו להורים – תשלמו לפחות את השכירות, דבר שהוא יוצא מאוד מינימלי להורים – משהו כמו 400-300 לחודש.

אחז אגם: אבל צריך להרים את הכפפה הזאת.

אחז אגם: אתם חייבים לדאוג שיהיו מסגרות לחזור אליהן אחרי הפעילות ולא על חשבון ההורים.

ניצן הורוביץ: תודה, אחז.

ניצן הורוביץ: אני מצטרף לדבריך.

ניצן הורוביץ: כאמור, יש פה שתי קבוצות ולקבוצה של הלידה עד שלוש אנחנו מנסים להשיג את הגורם המתאים באוצר.

וליד טאהא: תודה, אדוני היושב-ראש.

וליד טאהא: אל"ף אני רוצה לומר שמצב תקין באמת הוא מצב בו מתחילים עם הילדים מגיל אפס וממשיכים אתם על הרצף הפדגוגי עד גיל שש.

וליד טאהא: זה המצב התקין.

וליד טאהא: זו צריכה להיות עבודה שלנו, של חברי הכנסת.

וליד טאהא: אנחנו לא צריכים תמיד להגיד שהמדינה צריכה לעשות, המדינה צריכה לעשות.

יבגני סובה: אבל כל פעם זה קורה בוועדת החינוך.

יבגני סובה: גם בקיץ דיברו על זה, גם לפני שנה דיברו על זה.

וליד טאהא: אז אנחנו כחברי כנסת צריכים להוביל שהמצב הזה כבר ימומש ושהאחריות על הילדים מגיל אפס עד גיל שש תהיה של משרד החינוך, כי חינוך לא מתחיל בגיל שלוש, הוא מתחיל בגיל אפס.

וליד טאהא: זה שהגננות מקבלות את הילדים בגיל שלוש, הן מקבלות אותם וצריכות להתחיל אתם מאפס באבחנות מסוימות כלפי כל אחד ואחד מהם, ואז אנחנו פקששנו שלוש שנים שהן חשובות מאוד לאיתור.

וליד טאהא: אני רוצה לדבר אל האבחנה בין גני ילדים בפיקוח משרד החינוך וגני ילדים המנוהלים על ידי בעלויות פרטיות, שדרך אגב, גם הם בפקוח משרד החינוך, אלא אם כן מישהו יגיד לי אחרת, ואז השאלה – האם ניתנים גם לגנים האלה כל השירותים שניתנים לגנים שנמצאים בפיקוח ישיר של משרד החינוך, והכוונה לדברים שהתחילה בהם אורנה פז, השירותים שניתנים.

וליד טאהא: אני לא יודע עד כמה אינפורמציה יש לנו באמת על השירותים הניתנים לילדים בגילאים האלה, אבל האם הכוונה היתה גם לילדים שנמצאים בגנים המנוהלים על ידי בעלויות פרטיות?

וליד טאהא: הנושא הנוסף שאני רוצה לדבר עליו – גם נציג משרד הרווחה שנמצא אתנו, אמיר מדינה, הוא מייצג 25% מהתלמידים מגיל אפס עד שלוש, כיוון ש-50% מהם נמצאים במעונות ובמשפחתונים פרטיים, וכמובן האחרים נמצאים בכלל בבתים, לא נמצאים בשום מסגרת.

וליד טאהא: ואז השאלה – המשרד לא מעסיק באופן ישיר את הגננות שמתעסקות עם ילדים שבאחריות שלו.

וליד טאהא: הם נותנים את זה לכל מיני גופים, ובמקומות אחרים הגננות מגישות דו"ח רווח שנתי, וכמובן שהן לא מועסקות על ידי המדינה.

וליד טאהא: גננות אלה היום מובטלות לחלוטין, אין להן שום מקור הכנסה.

וליד טאהא: אז גם על זה צריך לתת את הדעת.

ניצן הורוביץ: תודה רבה.

ניצן הורוביץ: תכף יש לנו הרבה שאלות ונחזור אל אורנה, אבל ניתן רשות דיבור לסגנית ראש העיר תל אביב-יפו ומחזיקת תיק הגיל הרך.

ציפי ברנד: שלום.

ציפי ברנד: אני שמחה שבאמת נדרשים פה היום לקיים את הדיון גם על גני גילאי שלוש עד שש וגם על הגנים הפרטיים.

ציפי ברנד: אני אתחיל מהגנים הפרטיים.

ציפי ברנד: הדברים נאמרו, בטח לגבי הנתונים.

ציפי ברנד: אני חושבת שיש לנו משבר אמיתי בסיפור של הגנים הפרטיים.

ציפי ברנד: אסור להזניח את זה.

ציפי ברנד: אם אנחנו מתחילים לדבר עכשיו על היום שאחרי, על מה שהולך להיות, בשביל שהמשק יוכל לחזור לעבוד, אנחנו חייבים שיהיה גן פרטי, אחרת שום דבר לא יחזור לשגרה.

ציפי ברנד: זה ברור לנו, גם.

ציפי ברנד: ראינו איך בסופו של דבר הגנים היו האחרונים להיסגר, והם גם יצטרכו להיות גם הראשונים להיפתח.

ציפי ברנד: כל התפיסה שלנו לגבי מה הוא שירות חיוני, מה זה בכלל גן פרטי – אני חושבת שלפני כל הדיון של משרד העבודה, והחינוך ואצל מי זה צריך להיות – ברור שזה צריך לעבור לידי משרד החינוך.

ציפי ברנד: אבל כרגע זה לא שם.

ציפי ברנד: אנחנו צריכים לעשות מאמץ, ואתם צריכים להוביל את המאמץ הזה, ניצן, ולהגדיר גן כשירות חיוני לציבור.

ציפי ברנד: אני חושבת שפה אנחנו רואים את זה מעל לכל ספק, כרגע.

ציפי ברנד: זאת בעצם הקריאה.

ציפי ברנד: ברגע שזה שירות חיוני הממשלה צריכה לתת לזה סל סיוע, ולראות איך מחזיקים אותם.

ציפי ברנד: כרגע, מתמונת המצב שיש לנו בעיר ובכלל, מהמדינה – יש מאות גנים שלא יוכלו להמשיך.

ציפי ברנד: הקורונה הזו התחילה עכשיו, אתם יודעים – זה כבר סוף שנה.

ציפי ברנד: רוב ההורים לא יוכלו להמשיך להחזיק.

ציפי ברנד: יש גננות שמחזירות כסף, יש כאלה שמחזירות חלק מהכסף – זה גם, לא כל כך ברור ויצר עימות גדול מאוד בין הורים לגננות.

ציפי ברנד: בהיעדר סל סיוע ממשלתי לא ייפתחו כל הגנים, המשק לא יוכל לחזור לתפקד.

ציפי ברנד: זה דבר ראשון.

ציפי ברנד: מעבר לפטור מארנונה שיש רשויות שזה כן מוגדר ולא מוגדר – אתם יודעים, משרד עורכי דין יוכל לקבל פטור מארנונה שלושה חודשים לפני שגן יוכל לקבל.

ניצן הורוביץ: אז רגע, איך זה - - -את סגנית ראש העיר.

ניצן הורוביץ: איך זה אצלכם?

ציפי ברנד: אצלנו זה המצב.

ניצן הורוביץ: פטור מארנונה לגנים בתל אביב.

ציפי ברנד: אז בתל אביב, מבחינת סיווג עסק, גנים פרטיים מוגדרים כנכסים אחרים ולכאורה הם לא אמורים לקבל פטור מארנונה לפי האוטומט שעושה הממשלה.

ציפי ברנד: אבל אנחנו עושים מאמץ מאוד משמעותי, מנכ"ל העירייה עושה מאמץ מאוד משמעותי ויינתן להם מול האוצר.

ציפי ברנד: אנחנו עושים מאמץ שגנים בסופו של דבר יוכל ולקבל פטור מארנונה.

ציפי ברנד: אבל פטור מארנונה זה הכסף הקטן.

ציפי ברנד: גני ילדים משלמים היום על שכירויות, עשרות גנים, עשרות אלפי שקלים בחודש.

ציפי ברנד: חלק מבעלי הבתים לא מוכנים להוריד את הסכום הזה.

ציפי ברנד: חלק מוכנים להתפשר, חלק לא מוכנים – כל אחד מסיבותיו הוא.

ציפי ברנד: בהיעדר סל סיוע הם מחויבים לשורה של תשלומים קבועים שהם לא יכולים להחזיק בתוכה מעמד.

ציפי ברנד: מצד שני, מנגד, עומדים הורים וצודקים, ואומרים – אנחנו לא מתפרנסים כרגע.

ציפי ברנד: אנחנו לא עובדים, אין לנו הכנסה – תחזירו לנו את הכסף, אתם לא נותנים כרגע את השירות.

ציפי ברנד: זה אפילו לא מסעדה שיכולה, לצורך העניין, לעשות איזה סוג של take away.

ציפי ברנד: כשגן נסגר הוא נסגר, ואנחנו צריכים לתת סל סיוע אם אנחנו רוצים שהמשק יחזור, כי אחרת המשק לא יוכל לחזור לעבודה תקינה.

ציפי ברנד: ואני אומרת לך: כמו שזה הדבר האחרון שנסגר, זה הדבר הראשון שייפתח וזה בראש סדר העדיפויות.

ציפי ברנד: הגנים הפרטיים נכנסים לתוך סל האחריות גם של ועדת החינוך, שלך, למרות שלכאורה מדובר בעסק פרטי.

ניצן הורוביץ: מה עושה העירייה, במקרה שלך – עיריית תל אביב, בעניין הזה?

ציפי ברנד: אנחנו עושים את המקסימום שאנחנו יכולים, גם במאמץ מול הארנונה, גם במאמץ של לסייע אבל אנחנו לא יכולים, בסופו של דבר - - -

ניצן הורוביץ: מה תכלס' בענייני תשלומים?

ציפי ברנד: אני לא יכולה להורות לבעל הבית להוזיל או להתחשב בדמי השכירות של הגננת.

ציפי ברנד: זה לא התחום שלי.

יבגני סובה: הגנים לא פטורים מארנונה?

יבגני סובה: לא המעונות, הגנים.

ציפי ברנד: לא.

ציפי ברנד: יש פה נציג של משרד הפנים?

ציפי ברנד: גנים פרטיים לא פטורים.

מיכל מנקס: הגנים פטורים מארונה, וגני הילדים - - -

ציפי ברנד: הפרטיים – לא.

מיכל מנקס: הפרטיים הוחרגו לשלושה חודשים כרגע, קיבלו את הפטור על ידי משרד הפנים והאוצר.

יבגני סובה: אז לא ישלמו שלושה חודשים ארנונה, גנים פרטיים?

ציפי ברנד: אנחנו נשמח לקבל את זה כתוב - - - אנחנו עושים מאמץ רציני להחריג אותם מארנונה, חד משמעית.

קריאות: - - -

ניצן הורוביץ: אני לא הבנתי שום דבר.

ניצן הורוביץ: כולם מדברים בבת אחת.

ניצן הורוביץ: מי דיברה לפנייך?

ניצן הורוביץ: אם אפשר לא להתפרץ.

מיכל מנקס: אני מצטערת שהתפרצתי, אני חושבת שזה גופו של הדיון היום, והכאב הגדול הוא - - - שוב, הדיונים שהיו בעקבות הקורונה בין משרדי הפנים למשרד האוצר בכל הנוגע לארנונה הובילו לכך שהגנים הפרטיים גם הם יכולים להיות מוחרגים ולקבל את הפטור לשלושה חודשים כמו בעלי עסקים עצמאיים.

מיכל מנקס: זו חוות הדעת המשפטית ש - - - היום ממרכז השלטון המקומי בפני הוועדה.

ניצן הורוביץ: מה זה יכולים להיות מוחרגים?

מיכל מנקס: מדובר בסיווגים שונים של בתי עסק, וכמו שנאמר על ידי ציפי ברנד, ובצדק - - -

ניצן הורוביץ: יש נתק, לא שומעים.

ניצן הורוביץ: היא תחזור.

ציפי ברנד: תכף מיכל מנקס תחזור לשידור ותצטרף בנושא הארנונה.

ציפי ברנד: זה היה מאמץ, באמת, של השלטון המקומי כנראה והם קיבלו תשובה לפני הוועדה.

ציפי ברנד: בכל מקרה, אני חושבת שהנושא הזה חשוב והארנונה זה רק התחלה לסוג של סיוע.

ציפי ברנד: זה אפילו לא סיוע כדי שהגנים האלה יוכלו לשרוד, ובשביל באמת להקטין את הקרע בין הורים שאין להם ממה לשלם והגנים עצמם.

ניצן הורוביץ: לא הבנתי אם יש פטור מארנונה על כל הגנים, כולל אלה מאפס עד שלוש ומשלוש עד שש.

ניצן הורוביץ: על כל הגנים יש פטור מארנונה או שאין פטור מארנונה?

ציפי ברנד: היא תענה לכם על זה.

ציפי ברנד: בעיקרון, לגנים פרטיים לא היה פטור מארנונה, וכנראה זה הוסדר הבוקר לקראת הוועדה עם השלטון המקומי.

ציפי ברנד: בכל מקרה, דבר נוסף שאני חושבת שחשוב להתייחס אליו, לסיום.

ציפי ברנד: שני נושאים.

ציפי ברנד: קודם כל אני שמחתי לשמוע בתחילת הישיבה שבישרתם על כך שהחינוך המיוחד יוכל לחזור לאחר הפסח.

ניצן הורוביץ: פה אני מדגיש, אמרתי בהתחלה: זה מסתמן באופן חלקי, מדורג זה לא ברור לכמה ילדים ואיך בדיוק ואיפה.

ניצן הורוביץ: אז חשוב לא ליצור פה ציפיות שווא כי אנשים גם ככה קשה להם.

ניצן הורוביץ: יש כוונה להחזיר את המערכת בהדרגה במקומות מסוימים, בזמנים מסוימים, אבל אי אפשר להגיד ככה בצורה גורפת – החינוך המיוחד חוזר אחרי הפסח, כי זה לא נכון.

ניצן הורוביץ: זה בהדרגה.

ניצן הורוביץ: אחד אחד, בהדרגה.

ציפי ברנד: בסדר, אבל אני חייבת להוסיף עוד משהו שחייב להצטרף למאמץ שלכם – זה כל הנושא של התייחסות לילדים בסיכון, למסגרות של ילדים בסיכון.

ציפי ברנד: אני בכוונה שמה את הפוקוס על גילאי לידה עד שש.

ציפי ברנד: יש מאות ילדים שמוגדרים כילדים בסיכון שרובם יוצאים ממשפחות שהן לא מתפקדות.

ציפי ברנד: ילד בן שלוש לא ניתן להמליל לו מה קורה כשהבית לא מתפקד.

ציפי ברנד: הוא לא יודע מה קורה, הוא לא יודע למה המסגרת הפסיקה.

ציפי ברנד: ילדים שמשולבים במועדוניות יום, ילדים שמשולבים במשפחתונים.

ציפי ברנד: אנחנו בבת אחת חתכנו מהם את האוורור מתוך המשפחה שלהם, את הסיוע.

ציפי ברנד: ואנחנו מוצאים מאות ילדים בסיכון בגיל הרך ביותר שיושבים בבית.

ציפי ברנד: לא הצלחתי לקבל תשובה מספקת מאף גורם ממשלתי.

ציפי ברנד: אני חושבת שזה הזמן של משרד הרווחה, משרד החינוך, של כולם להגיד מה אנחנו הולכים לעשות עם הילדים בסיכון.

ציפי ברנד: באותה מקשה שאנחנו מכניסים את החינוך המיוחד אני חושבת שחשוב להתייחס ולתת מענה לילדים האלה.

ניצן הורוביץ: תודה.

ניצן הורוביץ: בואו נחזור למיכל מנקס רק כדי להבהיר את העניין של הפטור מארנונה לגנים פרטיים.

יבגני סובה: עד גיל שלוש, זה חשוב.

יבגני סובה: כי מגיל שלוש ברישוי יש פטור.

מיכל מנקס: אני אסביר.

מיכל מנקס: הגנים הרשמיים מגיל שלוש ואילך נחשבים למוסדות חינוך על פי חוק חינוך ועל כן פטורים מארנונה.

מיכל מנקס: הגנים הפרטיים משלמים ארנונה, משלמים ארנונה עסקית, ובדיון שהיה בין משרדי הפנים והאוצר עם השלטון המקומי – לא אתמול ולא ערב הדיון בוועדה – הדיון היה על כל בעלי העסקים הפרטיים והעצמאים, ועל הצורך של המדינה לעזור.

מיכל מנקס: ככל שהמדינה בחרה לסייע בשלושה מיליארד שקלים לסיפור הארנונה, אחד הדברים שהוכנס לתוך הפטורים הם אותם גנים פרטיים ולכן הם נכנסו לסיווג.

אנדרי קוז'ינוב: כלומר, מעונות?

אנדרי קוז'ינוב: מדובר על מעונות או רק על הגנים?

אנדרי קוז'ינוב: כי יש הגדרות שונות.

מיכל מנקס: גן ילדים מוגדר מגיל שלוש, אז בוא לא ניכנס לניואנסים – גן ילדים מוגדר מגיל שלוש.

מיכל מנקס: אנחנו יודעים בדיוק על מה מדובר, אנחנו מכירים.

מיכל מנקס: ככל שהרשות המקומית מכירה את העסק, ולא חשוב אם קוראים לו גן מיכל או משפחתון מיכל – ככל שהוא עסק מוכר ומשלם ארנונה – כך יתייחסו אליו.

יבגני סובה: אז הוא יקבל פטור משלושה חודשים.

יבגני סובה: נכון, מיכל?

יבגני סובה: זו הכוונה .

יבגני סובה: כלומר, עסק עד גיל שלוש לשלושה חודשים.

יבגני סובה: מאיזה תאריך, יודעים להגדיר?

מיכל מנקס: מיום תקנת התקנות ואישור הממשלה על המענק של שלושה מיליארדי השקלים לפטור לעסקים מארנונה.

יבגני סובה: כלומר, לא רטרו.

יבגני סובה: לא מתחילת מרץ.

מיכל מנקס: אני לא זוכרת באיזה יום נחתמה התקנה.

ניצן הורוביץ: תודה על ההבהרה הזו.

ניצן הורוביץ: זה כבר דבר טוב, אמנם לא מיליונים, אבל גם ארנונה יכול להיות דבר יקר, בטח לעסק.

ניצן הורוביץ: טוב, הצלחנו להביא נציג של האוצר לעניין הרווחה והגנים – איציק דניאל, ממשרד האוצר.

ניצן הורוביץ: תודה שהצטרפת, למרות שלא היית מוזמן.

ניצן הורוביץ: אני מעריך את זה.

ניצן הורוביץ: הדיון פה נוגע לגנים מגיל שלוש עד שש – שזה משרד החינוך.

ניצן הורוביץ: מה שאנחנו רוצים לדבר אתך זה על הגנים מגיל לידה עד שלוש, הגנים הפרטיים שהם תחת משרד הרווחה, ופה יש מצוקה שעלתה בדיון מצד כל הגורמים על כך שכל הגנים האלה, למרות שהם סגורים וחלקם נדרשים גם על ידי ההורים להחזיר כספים, הם עצמם צריכים להוציא כספים רבים על שכר דירה ותשלומים אחרים, והם עומדים בפני קריסה.

ניצן הורוביץ: פה נדרש סיוע.

ניצן הורוביץ: שמענו על עניין הארנונה.

ניצן הורוביץ: בסדר.

ניצן הורוביץ: אבל הם זקוקים לסיוע נוסף, וכאן הכדור עובר אליכם.

ניצן הורוביץ: זה מה שהיה עד עכשיו בדיון ולכן רצינו לשמוע את ההתייחסות שלכם.

ניצן הורוביץ: בבקשה.

איציק דניאל: בסדר גמור.

איציק דניאל: אז אני לא יודע אם התייחסתם קודם לכל התהליך שמתקיים אבל אני אפרט עכשיו.

איציק דניאל: באמת, בעקבות הוראות משרד הבריאות הופסקה הפעילות בכל המוסדות – החינוך, בין היתר, לגיל הרך, מגיל אפס עד שלוש.

איציק דניאל: המערכת הזו מורכבת משתי קבוצות: אוכלוסייה אחת, מעונות בעלי הסמל, זה בעצם מעונות שהרגולציה עליהם יותר מפורטת, ושם ההורים זכאים לסבסוד, ויש פטור מתשלום ארנונה, בלי קשר לסוגיית הקורונה.

איציק דניאל: המדינה, באופן כללי היא זו שבונה את המבנים ולכן יש פטור משכירות.

איציק דניאל: זו קבוצה אחת, שנקראת קבוצת המעונות בעלי הסמל.

איציק דניאל: במקביל יש את הקבוצה השנייה, כשהילד שוהה בקבוצת המעונות הפרטיים שלא מכבר נחקק החוק לפיקוח על המעונות הפרטיים וגם הם מתחילים, לא כולם, להיכנס תחת איזושהי בדיקה או תחת איזושהי ביקורת של האגף למעונות יום, ונמצא גם כן בשיחה אמיר מדינה, הממונה על אגף מעונות יום, והוא יוכל לפרט יותר על החסות שהמדינה פורסת כרגע גם על המעונות הפרטיים.

איציק דניאל: אנחנו בעקבות המשבר והסיטואציה שנוצרה יצרנו קשר עם כמה ארגונים – גם עם המעונות הפרטיים וגם עם המעונות בעלי הסמל, כדי לבוא ולראות את הקשיים ואת הבעיות שעולות.

איציק דניאל: אני רואה שנמצאים בוועדה חלק מהנציגים שאתם שוחחנו.

איציק דניאל: אנחנו נעבד את הנתונים ואנחנו נמשיך להיות אתם בשיח באמת לראות איך אנחנו, כשהמגבלות יוסרו ונתחיל להחזיר את המשק לפעילות הרגילה שלנו, איך מעונות היום הפרטיים וגם בעלי הסמל יהיו שם כדי לאפשר להורים לצאת לשוק העבודה ולהשתלב בו כמה שיותר, ואנחנו נקיים אתם שיח ועוד רק קיבלנו מסמך מפורט עם נתונים שעוד לא הספקנו לנתח אותו.

איציק דניאל: מבחינתנו הנושא הזה הוא בעדיפות גבוהה.

ניצן הורוביץ: אבל הבעיה, איציק, היא לא מה היהיה אחרי שיחזרו.

ניצן הורוביץ: הבעיה היא עכשיו.

ניצן הורוביץ: אם לא יהיה סיוע עכשיו חלקם לא יוכלו לחזור.

ניצן הורוביץ: הם לא יצליחו להתקיים.

ניצן הורוביץ: זו בעיה שדורשת פתרון עכשיו.

ניצן הורוביץ: אחר כך – אחר כך, אבל כדי שיהיה אחר כך צריך לעשות עכשיו.

איציק דניאל: מבחינתנו אתה לגמרי צודק.

איציק דניאל: זאת אומרת, אנחנו לא נחכה ליום שבו יוסרו המגבלות כדי לראות אם המעונות נמצאים אתנו שם ואיך אפשר לסייע להם כן או לא.

איציק דניאל: אנחנו מתחילים את השיח כבר עכשיו, ובמידת הצורך, כשאנחנו באמת מבינים את הפרטים קצת יותר – נבוא ונראה איך אנחנו יכולים לסייע להם כבר עכשיו.

איציק דניאל: לא נחכה ליום שבו יוסרו המגבלות אלא נשתדל לעשות את הדברים קודם.

איציק דניאל: כן חשוב לציין כמו שפירטתם קודם: המענים שהממשלה נתנה לגבי כל העסקים בוודאי ובוודאי שיחולו גם על המעונות הפרטיים וגם על המעונות בעלי הסמל.

איציק דניאל: אז הפטור מארנונה לפי הנתונים שהועברו אלינו זה אחת ההוצאות הקבועות היותר משמעותיות, כמו שצוין כאן קודם.

איציק דניאל: כעת אנחנו עוברים על הדברים הבאים, לבדוק, באמת, את המשמעויות ואת העלויות כדי לראות איך אנחנו יכולים באמת לדאוג כבר עכשיו – לא בעוד חודש.

איציק דניאל: כבר עכשיו לבוא ולראות איך אנחנו באים לזה שמעונות היום יהיו שם ביום שנרצה להחזיר את המשק לשגרה.

עומר ינקלביץ': אני מבקשת לתת לנציג האוצר להשיב לשאלה ששאלתי.

עומר ינקלביץ': אנחנו שוחחנו.

ניצן הורוביץ: מיד.

דורית חזן: שלום וברכה.

דורית חזן: שמי דורית חזן ואני יושב-ראש ארגון גננות מחנכות ואני גננת בפועל.

דורית חזן: אני רוצה להעיד לטובת הגננות של החינוך הציבורי שעובדות במשרד החינוך - - -

קריאה: צריך להעיר שזה לא ארגון עובדים, כן?

ניצן הורוביץ: לא להתפרץ.

ניצן הורוביץ: אני מבקש לא להתפרץ ולא להעיר הערות.

דורית חזן: זה ארגון שלא מוכר כארגון עובדים, אבל - - -.

דורית חזן: בכל אופן - - -

קריאה: לא, כי זה אבסורד.

קריאה: זה אבסורד שארגון העובדים לא מקבל רשות דיבור ומעלים כל מיני גורמים.

ניצן הורוביץ: לא כל מיני.

ניצן הורוביץ: אם אתה רוצה רשות דיבור תפנה בצורה מסודרת, ואני מבקש לא להתפרץ.

ניצן הורוביץ: אני לא יודע מי מדבר.

ניצן הורוביץ: נא לא להעיר הערות.

דורית חזן: נכון לרגע זה ארגון גננות מחנכות מייצג אלף גננות שהן עובדות משרד החינוך.

דורית חזן: אני רוצה לספר לכם שמרגע שנכנסנו למצב קורונה – בארגון שלנו טענו שמצב הקורונה עשה רק טוב לגננות כי לפני מצב הקורונה הגננות היו כולן – כל מי שעבדה בגן הילדים נחשבה גננת, או פתחה גן ילדים, ודיברו עלינו רק במצב שאנחנו מכות.

דורית חזן: מצב הקורונה הביא לכך שגננות היו בקשר אישי עם ילדים – 35 ילדים, יותר מ-35 הורים פנו לגננות.

דורית חזן: הגננות עבדו בצורה מקצועית ביותר, נתנו מענה אישי לכל הורה והורה, כל ילד וילדה.

דורית חזן: שלחתי בסשן הקודם קצת ממה שגננות עשו: פתחו ערוצי יו טיוב, ניגשו לילדים – אם זה עם סיפורים, יצאו אתם לטיול בטבע, הכינו להם ערכות ועברו בית בית וחילקו או חלקן הציבו את הערכות בכניסה לגן, והורים באו ולקחו את ערכות היצירה, ועם ערכות העבודה האלה הילדים פעלו.

דורית חזן: להגיד שהגננות בגן הילדים לא נתנו חינוך ולא נתנו מענה לילדים ולהורים – זו החמצה מאוד גדולה.

דורית חזן: אני חושבת שצריך להגיד תודה לכל הגננות.

דורית חזן: אני לא אומרת שכל הגננות עבדו.

דורית חזן: אני יודעת על כאלה שרצו לעבוד.

דורית חזן: דרך אגב, המחשב שלנו – פרטי, הטלפון שלנו – פרטי, אנחנו משלמות על האינטרנט ועל הכל.

דורית חזן: לא התבכיינו על זה ולא התקטננו על זה.

דורית חזן: רצינו, ואנחנו עובדות הרבה יותר קשה ממה שאנחנו עובדות בגן, כשאני עובדת בקבוצה גדולה עם הילדים.

דורית חזן: כשאני צריכה לטייל בשיחת זום עם ילדים בתוך הבית שלהם, ואני נהנית לעשות את זה, והגננות נהנות לעשות את זה יום יום שעה שעה, ולא משנה אם זה בשעה מוקדמת בבוקר או מאוחרת יותר.

דורית חזן: אני רוצה שהגננות במשרד החינוך יקבלו את מלוא הקרדיט על העבודה שלהן, ויותר מזה – לא לוותר על הרצון של ההורים להיות בקשר עם הגננות והילדים.

דורית חזן: רוב ההורים העידו על כך שזה היה להן מעולה, שהם רוצים עדיין את השידור הקטן הזה, השעה הזאת ביום, כי זה נותן להם מענה.

דורית חזן: הגננות תפקדו לא רק כגננות – כיועצות הורים, יועצות זוגיות.

דורית חזן: מתן מענה ממש טוב.

ניצן הורוביץ: משפט לסיכום?

דורית חזן: ביום שאחרי פסח מתארגנות הגננות היום לתת שידורים ולעזור להן לעשות את זה, לתת שידורים או כל מענה אישי בדרך שלהן להורים, ואנחנו מבקשים שלא תחסמו בפנינו את הרצון הזה.

דורית חזן: אל תדברו אתנו על זה שלא עבדנו.

דורית חזן: אנחנו עובדות, אנחנו נהנות לעשות את זה ואנחנו רוצות להמשיך לעשות את זה.

ניצן הורוביץ: חברת הכנסת ינקלביץ', את רוצה לעדכן אותנו?

עומר ינקלביץ': ניתן את הכבוד לדודי מזרחי להשיב, כי שלחתי לו את החוזר והוא לדעתי ירצה להשיב.

דודי מזרחי: אני רוצה להתייחס כך: ייתכן שיש צורך לחדד עוד יותר במוכר שלא רשמי.

דודי מזרחי: נשלח אלי החוזר עם הפסקה שעלול להשתמע שהדברים הם לא ברורים.

דודי מזרחי: אנחנו נלמד את זה ונחזיר תשובה.

ניצן הורוביץ: בסדר.

ניצן הורוביץ: אז תודה לחברת הכנסת ינקלביץ' שהתעקשה והבהירה את העניין.

יבגני סובה: אדוני היושב-ראש, זה מגיל שלוש.

יבגני סובה: מאפס עד שלוש אין למעשה פתרון חוץ מההנחה בארנונה.

ניצן הורוביץ: פה דובר על מגיל שלוש ומעלה.

ניצן הורוביץ: כן, כן, אני יודע.

יבגני סובה: אבל הסכנה הכי גדולה מאפס עד שלוש היא קריסת המערכת הזו.

ניצן הורוביץ: אנחנו בדיוק על זה דיברנו עם האיש ממשרד האוצר שאמר שהם יושבים על זה.

ניצן הורוביץ: על הארנונה כבר דיברנו.

ניצן הורוביץ: אבל אתם צודקים, בוודאי.

שולמית ביסמנובסקי: אני מנכ"לית ארגון גני הילדים הפרטיים בישראל.

ניצן הורוביץ: מאיזה גילאים?

שולמית ביסמנובסקי: ארגון גני הילדים הפרטיים בישראל – משתייכים אליו גני ילדים פרטיים מגיל לידה עד שלוש שנים.

שולמית ביסמנובסקי: חלק מהגנים גם נמצאים בתקצוב, והרוב – לידה עד שלוש, מעונות יום פרטיים.

שולמית ביסמנובסקי: אני מודה מאוד לחברי הכנסת – גם לחברת הכנסת אורלי פרומן ולחבר הכנסת יבגני סובה ולאנדרי קוז'ינוב, וגם לך, כבוד היושב-ראש, על זימון הדיון הזה, ועל הדברים שהתייחסתם אליהם בנייר העמדה שלנו.

שולמית ביסמנובסקי: מה שחשוב לי להגיד זה שציפינו שעד היום תצא תוכנית ממשלתית להצלת הגננות הפרטיות והגנים הפרטיים במעונות היום הפרטיים, אבל לצערנו התוכנית הזו שמדברים עליה כל כך הרבה, למגזר הזה שלא זכאי לא לחל"ת, לא לדמי אבטלה – התוכנית הזו לא יצאה לפועל.

שולמית ביסמנובסקי: מערכת החינוך לגיל הרך נמצאת ממש על סף קריסה.

שולמית ביסמנובסקי: התחלנו את אפריל וכבר אין לנו כסף היום לשלם את מה שאנחנו צריכים.

שולמית ביסמנובסקי: גני הילדים ומעונות היום הפרטיים לגיל לידה עד שלוש הם אבן היסוד של מערכת החינוך לגיל הרך, והם גם אבן היסוד של המשק הישראלי.

שולמית ביסמנובסקי: כמו שאמרה ציפי ברנד, זה שירות חיוני ממדרגה ראשונה.

שולמית ביסמנובסקי: הגנים האלה הם אלה שיאפשרו להורים הצעירים לחזור ולהניע את המשק בחזרה אחרי יום הקורונה.

שולמית ביסמנובסקי: אז אני קוראת עכשיו למדינה להיכנס לעובי הקורה, וגם לאנשי אגף התקציבים, לתת פיצוי מידי – ממש היום, לפני ה-10 לחודש, בסך שבין 50 למיליון ₪, על סיוע בשכר דירה, סיוע לכל הגננות העצמאיות ובעלי המעונות שלא מקבלים היום סיוע משום גורם.

שולמית ביסמנובסקי: הגבינה השוויצרית הזו עם כל החורים של המענקים – שום מענק לא מגיע להם, ואני מבקשת שיקחו אותם בחשבון כבר עכשיו.

שולמית ביסמנובסקי: שאלה לאמיר מדינה – דיברת על הפעלת מעונות ל-6 או 8 ילדים.

שולמית ביסמנובסקי: השאלה אם מדובר רק על ילדים של עובדים חיוניים או שפתחת את זה לכל המערכת?

שולמית ביסמנובסקי: כי לא היה ברור מהדברים שדיברת.

ניצן הורוביץ: תחזרי שוב על השאלה.

שולמית ביסמנובסקי: דיברת קודם, אמיר, על זה שתתאפשר פתיחה של מעונות ל -6 או 8 ילדים, או עד עשרה עם שני עובדים.

שולמית ביסמנובסקי: השאלה אם מדובר רק על עובדים חיוניים או על כל המשק?

שולמית ביסמנובסקי: זה לא היה ברור מהדברים שלך.

שולמית ביסמנובסקי: לגבי מיכל מנקס, כשדיברת על פטורים מארנונה למבנים של גנים פרטיים, אני רוצה לדעת אם מדובר גם על עירוניים שהושכרו לצורך של פעילות של גני פרטיים.

ניצן הורוביץ: אני לא בטוח שעל השאלה האחרונה ניתן יהיה לענות.

ניצן הורוביץ: אולי זה דקויות שתצטרכו לחדד ביניהם, לא בטוח שפה, בוועדה.

שולמית ביסמנובסקי: וגם על גני ילדים שפועלים בתוך בתים של גננות.

ניצן הורוביץ: בואו נחזור לרגע לאמיר מדינה.

ניצן הורוביץ: שמעת את איציק ממשרד האוצר ושמעת גם את שולמית, עכשיו.

ניצן הורוביץ: השורה התחתונה היא, ואני אגיד את זה בצורה ברורה: אין עכשיו תוכנית סיוע לגנים הפרטיים, לגילאי לידה עד שלוש, אין.

ניצן הורוביץ: מעונות, כדי שיהיה ברור.

ניצן הורוביץ: לגבי ארנונה – התייחסנו, אבל חוץ מזה אין.

ניצן הורוביץ: שמענו את דעתך ושמענו את האוצר שהם ידונו, אבל אתה שומע פה את העניין, ופה צריך מענה יותר טוב ממה שאתם נותנים.

ניצן הורוביץ: אני מצטער לחדד ככה את הדברים בצורה כזו אבל זו השורה התחתונה כרגע – אין תוכנית.

אמיר מדינה: שמעתי אותך קטוע, ולא רציתי להתפרץ לדבריך.

אמיר מדינה: אשיב על מה ששמעתי, ואחר כך אשלים אם צריך.

ניצן הורוביץ: בשורה התחתונה אין כעת תוכנת סיוע למעונות, ואנחנו שומעים שזה לא יחזיק.

ניצן הורוביץ: פשוט לא יחזיק.

ניצן הורוביץ: שמענו את דעתך, אבל בשורה התחתונה כרגע אין תוכנית סיוע, אין שום דבר.

ניצן הורוביץ: חוץ מהארנונה, את הארנונה שים בצד.

אמיר מדינה: אז כמו שאמר איציק, והוא נמצא בשיחה, האוצר לומדים את הנתונים עכשיו ואני מניח שבימים הקרובים נשמע על הסיוע הנוסף שבכוונתם לתת למסגרות, כולל המסגרות הפרטיות.

אמיר מדינה: לעניין ההנחיה שלנו, או יותר נכון של משרד הבריאות, לפתיחה של מסגרות הגיל הרך – תשובה לשולמית, אז כמובן שזה אך ורק לילדי עובדים חיוניים.

אמיר מדינה: זה מפורט, זה יצא בחוזר שאנחנו הוצאנו, ההנחיה היא של משרד הבריאות – הרי אנחנו מיישמים את ההנחיות של משרד הבריאות.

אמיר מדינה: מסגרות עד שישה פעוטות יכולים לפתוח בכל הארץ, ללא רלבנטיות כרגע אם זו מסגרת בבית פרטי, מסגרת פרטית, מסגרת סמל, מסגרת בלי סמל – כל המסגרות באשר הן יכולות לפתוח עד שישה ילדים, בהנחיית משרד הבריאות, אך ורק לילדים לעובדים חיוניים.

אמיר מדינה: יש הגדרה מדויקת בצו בריאות העם מה זה ילד לעובד חיוני, והכל ברור ונהיר.

אמיר מדינה: אנחנו פנינו פנייה נוספת למשרד הבריאות ומנכ"ל המשרד קיבל אישור לתת גם בתוך המסגרות שלנו עד 10 ילדים.

אמיר מדינה: זאת אומרת – שמונה ילדים בתוך מעונות יום סמל שלנו, מסגרות שאנחנו מכירים ומפקחים עליהן, עד שמונה ילדים, שתי מטפלות, ולשמור על המסגרת שלא תעבור התקהלות של יותר מעשרה אנשים.

ניצן הורוביץ: אם מיכל מנקס רוצה – אבל אני מבקש לא להיכנס ליותר מדי דקויות, כי זה רק גורם לבלבול.

ניצן הורוביץ: אני מציע שתדברו גם ביניכם ישירות.

מיכל מנקס: אני בהחלט רוצה להדגיש: סיפור הארנונה הוא סיפור מורכב, עם סיווגים, פרשנויות.

מיכל מנקס: הרעיון והעיקרון שאנחנו עמדנו עליו זה מתוך מקום מבין ויודע שאת המסגרות הללו אנחנו חייבים לשמר, יש צורך בהם היום וביום שאחרי.

מיכל מנקס: אני לא אכנס כאן היום לניואנסים.

מיכל מנקס: בהחלט אפשר לפנות אלינו בעניין הזה, והעוסקים בדבר ודאי ישמחו לפרט.

יבגני סובה: אני רק רציתי להגיד שכשאנחנו מדברים על המעונות – ופה אני מבקש להפריד בין גנים למעונות – כשמדובר בגילאי אפס עד שלוש, אני גם מציע לך אדוני היושב-ראש, לקיים דיון נוסף כי יהיו תביעות משפטיות.

יבגני סובה: אנשים ששילמו כסף על מעונות עד גיל שלוש לא מקבלים את השירות.

יבגני סובה: זה כמו עסק לכל דבר.

יבגני סובה: מבחינה משפטית תהיה בעיה כי יתבעו את בעל המעון, ויגיד – תחזיר את הכסף כי הילדים שלי יושבים בבית, ולא מעניין אותי מה המדינה נתנה לך, פטור מארנונה או פטור ממים, זה לא מעניין אותי.

יבגני סובה: אז בתי המשפט יהיו מוצפים בתביעות משפטיות, כי אנשים ירצו לקבל את 2,000 השקל האלה גם על חודש מרץ, גם על חודש אפריל, ואם זה יימשך גם במאי נגיע לסכומים של מאות אם לא מיליוני שקלים.

יבגני סובה: לכן, אני לא שמעתי פה בדיון תשובה, חוץ מהפטור מארנונה לשלושה חודשים.

ניצן הורוביץ: נכון, אנחנו אמרנו – אין עדיין תשובה.

יבגני סובה: שום דבר.

יבגני סובה: גם לא כיצד המדינה יכולה לתת איזשהו סעד לכל בעלי המקומות.

יבגני סובה: הרי אדם שוכר את המקום - - -

ניצן הורוביץ: לא, אין עדיין.

ניצן הורוביץ: אין עדיין.

יבגני סובה: - - - אבל גם צריך לעגן את זה, אולי, בחקיקה.

יבגני סובה: אני כבר לא מדבר על דברים אסטרטגיים שאנחנו צריכים להעביר ממשרד הרווחה לחינוך.

ניצן הורוביץ: אתה צודק.

ניצן הורוביץ: אני חידדתי – עדיין, השורה התחתונה שאין, אין.

יבגני סובה: לגבי גילאים שלוש עד שש הבנו את הסוגיה הזו שהמדינה תמשיך לשלם, ואז – בעצם כל מה שהמדינה משלמת זה הולך לגננות.

יבגני סובה: אז לזה יש איזשהו פתרון ביולי, אני מניח, מי שמשלם יותר ביולי יכול לבקש לקזז את זה משום שהמדינה המשיכה לשלם בחודש מרץ.

יבגני סובה: ואז ביולי לא יצטרכו לשלם את הסכום הגבוה יותר, כי ביולי אין סבסוד לגנים בגילאים שלוש עד שש, ואולי גם אפילו באוגוסט.

יבגני סובה: זו סוגיה שהיא בסדר, שניתן לפתור, אבל מאפס עד שלוש לא מצאתי שום פתרון.

ניצן הורוביץ: אתה צודק.

ניצן הורוביץ: אגב גל התביעות שיהיה - - -

יבגני סובה: יהיו תביעות.

ניצן הורוביץ: לא רק על זה.

ניצן הורוביץ: כל המשק יהיה מוצף.

אורלי פרומן: יש פה כאילו היפוך – כרגע, בתקופת הסגר, מוגדרים כל מיני ארגונים וחברות כשירות חיוני.

אורלי פרומן: כשנחזור לשגרה גני הילדים הפרטיים צריכים להיות מוגדרים כשירות חיוני.

יבגני סובה: עוד משהו קטן, אדוני היושב-ראש, יש גם עמותות.

יבגני סובה: כלומר, יש עסק ויש גם עמותות.

יבגני סובה: אז עמותה, למשל, לא מקבלת פטור - - -

ניצן הורוביץ: טוב, אל תיכנס לזה עכשיו.

יבגני סובה: שהנציגה של השלטון המקומי אמרה – שיתייחסו גם לעמותות שמחזיקות את המעונות האלה.

ניצן הורוביץ: אני לא רוצה להיכנס לפרטי ארנונה, כי זה רק ייצור בלבול, זה – מניסיון.

יבגני סובה: וזה גם כסף קטן יחסית לעומת השכירות של המקום.

ניצן הורוביץ: אנחנו מתכנסים לקראת סיום.

ניצן הורוביץ: יש לנו את נציג הסתדרות המורים.

מאיר אסרף: שלום.

מאיר אסרף: אני מבקש שענת דדון תדבר כי היא הנציגה של הגננות של הסתדרות המורים.

מאיר אסרף: אני בטוח שהדברים שהיא תאמר הם חשובים.

מאיר אסרף: לא רוצה שנחזור על דברים שנאמרו פה.

ענת דדון: שלום לכולם.

ענת דדון: אני יושבת-ראש המחלקה לגננות בהסתדרות המורים.

ענת דדון: צריך לזכור ולא לשכוח שלמידה מרחוק עבור ילד בן ארבע-חמש עכשיו, בימים האלה כשהוא לא פוגע את הגננת שלו, ברגע שהוא רואה אותה ביו טיוב או בווטסאפ או בסרטון זו בדיוק התמיכה הרגשית שעליה מדברים, בדיוק מה שהילדים זקוקים לו בימים קשים כאלה.

ענת דדון: חברי הכנסת הנכבדים מקיימים דיונים בזום כי הם כי הם חוששים להידבק בקורונה, וזה מובן - - -

קרן ברק: מה?

קרן ברק: אנחנו לא בזום ולא בטיח.

אורלי פרומן: לתשומת ליבך – אנחנו בכנסת.

עומר ינקלביץ': - - -

ענת דדון: אני מדברת באופן כללי.

קרן ברק: באופן כללי אנחנו פה.

קרן ברק: למה את אומרת דברים כאלה?

אורלי פרומן: באופן כללי אנחנו כל יום בכנסת.

עומר ינקלביץ': אתמול עד 03:00 בלילה, דרך אגב.

ענת דדון: אוקיי, אני רוצה להגיד ככה:

ענת דדון: אנחנו ארגון העובדים היציג היחידי של גני ילדים – לא נסכים לשום פגיעה או שינוי חד צדדי.

ענת דדון: הסתדרות המורים כרתה הסכם עם מדינת ישראל.

ענת דדון: מזכ"לית הארגון - - - בשיח ישיר עם משרד ראש הממשלה.

ענת דדון: גננות עובדות קשה מאוד להכין מערכים ללימוד מרחוק.

ענת דדון: כל גננת אמורה להפוך לכוכבת יו טיוב פדגוגית.

ענת דדון: משרד החינוך הוא המעסיק, הוא זה שמנחה את הגננות ואומר להן מה לעשות ואיך לתקשר עם הילדים.

ענת דדון: הגננות באהבה גדולה עושות את כל מה שנדרש מהן.

ענת דדון: אני לא כל כך מבינה מה מדברים שלא נעשית למידה מרחוק.

ענת דדון: לגבי החינוך המיוחד, אני חושבת שחייהם ובריאותם של עובדי ההוראה לא פחות חשובה מחייהם של כל העובדים במשק, ולכן אנחנו נחזור ללמד כשמשרד הבריאות והממשלה יורו לנו לחזור ללמד.

ניצן הורוביץ: כולנו כפופים להוראות משרד הבריאות.

קריאה: זה ברור, כולנו - - -

קרן ברק: דרך אגב, יש כוחות חירום שעובדים גם עכשיו.

קרן ברק: כל אחד וה - - -

ענת דדון: רק לומר שלהסתדרות המורים יש אחריות לשלומם ובריאותם של עובדי ההוראה ולשמור עליהם.

ניצן הורוביץ: בוודאי, אף אחד לא רוצה לסכן אף אחד, זה מובן מאליו.

יבגני סובה: יהיה דיון נוסף בעניין הזה אחרי פסח?

ניצן הורוביץ: אם תהיה ועדה, אז אולי.

קריאות: - - -

יניב בר אור: אני מנכ"ל התאחדות מעונות היום הפרטיים.

יניב בר אור: זו עמותה שקמה לפני כשנה ולמעשה כולנו בעלי מעונות יום פרטיים, לאחר שעבר חוק שהותיר אותנו עבריינים לעניין חוק תכנון ובנייה, נטולי זכויות וחשודים מראש בחוק המצלמות אז החלטנו להתאגד ולעשות את הדברים בעצמנו.

יניב בר אור: אנחנו כמובן מודיעם לאיציק דניאל, והמסמך שהוגש גם לך ולעוד חברי כנסת – כמובן שהוגש לאוצר, עבדנו עליו מאוד קשה.

יניב בר אור: לא כל כך ברור עניין הארנונה בבית פרטי, כן גננת שעובדת בתוך הבית שלה – תקבל?

ניצן הורוביץ: עסקנו בזה.

ניצן הורוביץ: אני רוצה שתפנו ישירות ותבררו.

ניצן הורוביץ: כרגע לא נוכל לתת לכם תשובה ספציפית.

יניב בר אור: אוקיי.

יניב בר אור: אנחנו בהחלט מודאגים, מודאגים מאוד מכל הנושא שדיברתם עליו, ואני באמת לא רוצה לחזור על דברים שכבר דיברו כאן, אבל אנחנו כן מאוד מודאגים שלא יהיה לנו לאן לחזור.

יניב בר אור: מדובר על אנשים ש - - - בדרך כלל עוסקת יחידה שבעלה עובד בחוץ והוא מפרנס יחיד, 340 אלף שקל לזוג זה בהחלט רף נמוך מידי.

יניב בר אור: הצענו למשרד האוצר לעבוד על מה שנקרא – מס יסף, שזה 651 אלף שקלים שממנו והלאה המעמד הגבוה משלם כבר 3%.

יניב בר אור: אנחנו חושבים שזה בהחלט יפתור לרוב המעונות הפרטיים את הבעיות שלהם.

יניב בר אור: צריך לתת פתרון לעמותות ולחברות, חוץ מלעוסקים הקטנים, כי גם אלה שנאלצו לעמוד בכל הדרישות שהמדינה דרשה מהם בסופו של דבר נופלים בין הכיסאות ולא מקבלים שום דבר.

יניב בר אור: אנחנו בהחלט מצפים מהמדינה שתירתם.

יניב בר אור: יש לנו שיח מאוד טוב עם האוצר ואני מקווה שהם יעברו על המסמך שלנו בקרוב מאוד, כמו שאיציק אמר, ושיינתן פתרון, אחרת – באמת לא יהיה לכולנו לאן לחזור.

ניצן הורוביץ: תודה לך.

ניצן הורוביץ: עכשיו – הערות סיכום של חברי הכנסת, ואז לסיכום של הוועדה.

קרן ברק: קודם כל עלו פה תכנים שאני בטוחה שצריך לתת עליהם את הדעת, ואין ספק שצריך להתייחס לבעלי הגנים הפרטיים בדיוק כמו לכל בעל עסק פרטי אחר, וכך צריך להיות.

קרן ברק: לגבי הנושאים שלי – רציתי לדעת קודם כל האם האחראי התקציבי במשרד החינוך – בנושאים שאני דיברתי, מה הוא חושב שמבחינת המשק עדיף לתלמידים, למשק, ולכולם ביחד.

קרן ברק: האם להחזיר את ימי הלימודים בקיץ, או עכשיו?

קרן ברק: ואני מתייחסת לכל מה שנאמר פה.

קרן ברק: גם מי שכבר ניסה לספר מה קורה, הוא הסביר.

קרן ברק: בעצם, כל בר דעת שמבין מה שקורה פה מבין שהלמידה מרחוק – פה הדגש על הגנים אבל זה היינו הך בבית הספר – הם מספרים, הם ממציאים מחדש, הם מטיילים.

קרן ברק: גם להם – אני מבינה שהם רוצים למלא את זמנם ולהצדיק את הסיפור הזה אבל בסוף בסוף, איך שאתה לא מסתכל על זה, גם בראייה מערכתית, גם בראייה לימודית, גם בראייה משקית וגם בראיית הילדים – אין לזה שום ערך.

ניצן הורוביץ: בסדר, אמרת את זה.

קרן ברק: אבל גם הם מתארים את זה.

קרן ברק: גם הם מתארים את הטיול בבית כפעולה לימודית, ועדיף לכולם שהפעולה באמת תהיה לימודית ושהילדים באמת יקבלו תכנים כמו שצריך וכמו שמשרד החינוך נערך.

קרן ברק: אנחנו כאן עושים לילות כימים, אנחנו נמצאים פה כל יום, כל היום, סיימנו את היום אתמול בשעה 03:00 בבוקר ובאנו כדי לתת פתרון מערכתי לכולם.

עומר ינקלביץ': רק מבקשת לחדד – בבדיקתו של האוצר בנוגע למוכשר, באמת שישיב לנו על חידוד הנהלים בנוגע לתקצוב השוטף, חשוב לתת חידוד נהלים.

עומר ינקלביץ': , בנוגע להחזר התשלומים להורים ודבר נוסף שלא דיברנו עליו – האפשרות להוציא עובדים לחל"ת, שמשום מה האוצר מתנגד לאפשר אותו במוכר שאינו רשמי.

עומר ינקלביץ': אנחנו מבקשים לקבל מענה לסוגיות הללו.

עומר ינקלביץ': תודה.

יבגני סובה: משבר הקורונה העלה למעשה את הבעיה הזו שהגיע הזמן לדבר על רפורמה כוללת.

יבגני סובה: לא להפריד בין אפס-שלוש ושלוש-שש, ואני מקווה.

יבגני סובה: אני לא יודע, זה המון כסף.

יבגני סובה: אני לא יודע אם למדינה בכלל תהיה אפשרות לדון בזה, אבל מה שאנחנו ראינו היום בדיוק ממחיש את הבעיה כשלא מבינים בדיוק את הבעיה בין הגילים אפס לשש, כשמתחילים לדבר על הרשמי-לא מוכר, מוכר-לא רשמי.

יבגני סובה: אנשים לא מבינים פשוט על מה אנחנו מדברים.

ניצן הורוביץ: נכון.

ניצן הורוביץ: אתה צודק.

ניצן הורוביץ: כולנו מסכימים.

אורלי פרומן: אל"ף, יבגני, אין ספק שצריך להכניס רפורמה כוללת.

אורלי פרומן: יש כסף או אין כסף – זה עניין של סדרי עדיפויות.

אורלי פרומן: אם מבינים את החשיבות לעומק של החינוך החל מגיל לידה ואילך, יימצא גם הכסף והוא יוכוון בהדרגה.

יבגני סובה: מישהו הבטיח שיגיע כסף מהגז.

אורלי פרומן: אני מבקשת שהוועדה תקרא עם תאריך להכנת תוכנית ממשלתית לשני פרקי הזמן האלה – גילאי לידה עד שלוש ושלוש עד שש, לרבות חודשי הקיץ.

אורלי פרומן: רבותיי, חודשי הקיץ זה חלק מהתוכנית.

אורלי פרומן: להכריז על גני הילדים הפרטיים ועל מעונות היום כשירות חיוני כשחוזרים לשגרה, על כל המשתמע מכך, לבקש דיון דחוף בוועדת הכספים בנושא הזה שדנו היום.

אורלי פרומן: ולסיום – חשוב להזכיר: ציבור הגננות, המטפלות וכל אנשי החינוך של הגיל הרך, מגיל לידה עד גיל שש – זה הון אנושי חשוב למדינת ישראל ומן הראוי שיהיו מוערכים, ונאחל לכולם חג שמח.

אנדרי קוז'ינוב: אני כמובן מצטרף למה שחבריי כאן אמרו, ובהמשך לבקשה לקיים דיון גם בוועדת העבודה והרווחה בנושא וגם בוועדת הכספים, אני מצטרף לבקשה מהאוצר וממשרד הרווחה להכין תוכנית כוללת שלא מבדילה בין סוגי סיווגים – לעסק, לעמותה, לכאן ולכאן.

אנדרי קוז'ינוב: כלומר, לתת פתרון כולל בהתאם לסוג המשבר, סוג התקופה כרגע.

אנדרי קוז'ינוב: אם אנחנו בתקופה משברית אז גם הפתרון אמור להיות פתרון למשבר ולא בהתאם לרגולציות מלפני 30-20 שנה.

ניצן הורוביץ: יש מישהו בחדר השני שרוצה לדבר?

ניצן הורוביץ: החדר נטוש.

ניצן הורוביץ: אז חברים, קודם כל, תודה לכל מי שהצטרף אלינו ותודה לכולם על המאמץ.

ניצן הורוביץ: אנחנו יודעים שאלה ימים קשים לכולם – לכל העובדים, לכל העוסקים, לגננות ולמורים, לבעלי הגנים ולכולם קשה.

ניצן הורוביץ: אז אנחנו מודעים לזה ובסך הכל מנסים לעזור, תודה לכל מי שהיה כאן בדיון הזה, אנחנו מאוד מעריכים את זה.

ניצן הורוביץ: לסיכום אני רוצה להגיד שעלתה כאן קריאה מאוד ברורה, ואנחנו נדגיש את זה, לאוצר, לגבש סל תמיכה דחוף להצלת המעונות.

ניצן הורוביץ: הכוונה, אני אדגיש, אחדד –לידה עד שלוש בפרט, הגנים הפרטיים.

ניצן הורוביץ: זה כבר היה צריך להיעשות, ואם לא ייעשה מהר, עלול להיות מאוחר מדי.

ניצן הורוביץ: הם יתקשו לתפקד ביום שאחרי, ואנחנו נהיה בברוך גדול.

ניצן הורוביץ: הגנים האלה משלמים שכירות, הוצאות שוטפות.

ניצן הורוביץ: טוב שעניין הארנונה נפתר, אני שמח על זה.

ניצן הורוביץ: הם לא מכניסים כסף.

ניצן הורוביץ: מצד שני, כמובן, ההורים לא צריכים לשלם על שירותים שהם לא מקבלים.

ניצן הורוביץ: גם ההורים מתקשים עכשיו, כלכלית, ופה יש מצוקה אמיתית וצורך אמיתי, חיוני.

ניצן הורוביץ: נקודות נוספות – כמובן, אחריות משרד החינוך על הגיל הרך.

ניצן הורוביץ: טוב, זה דבר שמתבקש.

ניצן הורוביץ: לפני הקורונה, אחרי הקורונה, בזמן הקורונה – לא נפתור את זה כרגע, אבל צריך להגיד את זה כל פעם מחדש.

ניצן הורוביץ: רשמנו לפנינו שאחרי החג חלק מהחינוך המיוחד יחזור ללימודים בגנים, 2,400 גנים וגם בתי ספר מסוימים.

ניצן הורוביץ: אז שוב, אני רוצה שזה ייאמר בזהירות, אבל זו המגמה: להחזיר בהדרגה את החינוך המיוחד ללימודים אחרי פסח, בהדרגה.

ניצן הורוביץ: דיברנו על הסיוע לגנים הפרטיים, למעונות.

ניצן הורוביץ: זה ללא ספק שירות חיוני לציבור וכך זה צריך להיות מוגדר.

ניצן הורוביץ: אלה הדברים.

ניצן הורוביץ: אני מודה לכולם.

ניצן הורוביץ: אנחנו נקיים מעקב אחרי כל הדברים האלה מייד אחרי החג.

קרן ברק: ועל מה שביקשתי גם?

ניצן הורוביץ: כן.

ניצן הורוביץ: בהחלט.

ניצן הורוביץ: על החזרה ביולי – נראה לי, את יודעת, שגם אם לא היינו אומרים את זה - - -

קרן ברק: זה לא הקטע של החזרה ביולי.

קרן ברק: זה הקטע של להפסיק את המקוון.

אורלי פרומן: - - - יותר רחב: התוכנית של יולי-אוגוסט שחייבת להיות - - -

ניצן הורוביץ: תקבלי תשובה על זה ונדון בזה.

ניצן הורוביץ: זה לא בסיכום, אבל אמרת את הדברים וזה הובהר היטב.

ניצן הורוביץ: תודה לכולם, חג שמח ונתראה אחרי החג.

ניצן הורוביץ: ישיבה זו נעולה.