ועדת הכספים, כנסת 23, פרוטוקול מספר 12, 2020-03-31 00:00

עודד פורר: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

עודד פורר: היום יום שלישי, ו' בניסן, תש"פ, 31 במרץ, 2020.

עודד פורר: אנחנו נפתח עם סקירת מנכ"ל משרד התיירות, מר אמיר הלוי, בהתייחס למשבר כתוצאה ממשבר הקורונה בענף התיירות.

עודד פורר: לפני כן אני חייב להגיד כמה מילים.

עודד פורר: ראשית, אתמול סוף סוף פורסמה איזושהי תוכנית כלכלית של הממשלה, אבל לצערי היא מאוד דומה לכל מה שראינו פה בסבב הדיונים שראינו, אוסף של כותרות לא ברורות, לא מייצרות שום ודאות גם לבעלי העסקים.

עודד פורר: אם מישהו ציפה לתוכנית הזאת וצפה במה שהציגו אתמול הוא בוודאי לא יודע מה מותר לו ומה מגיע לו מחר.

עודד פורר: יש כמה אבסורדים בתוכנית הזאת.

עודד פורר: אחד זה המגבלה, ובעצם האפליה בין עצמאי לבין שכיר שאת העצמאיים מגבילים מבחינת היכולת לקבל פיצוי, גם בסכום וגם בגיל.

עודד פורר: זאת אומרת, אם אנחנו ניקח חייל משוחרר, למשל, שפדה את כספי החיסכון שלו והקים אחרי השחרור שלו עסק עצמאי ועבד חמש שנים, והוא היום בן 27 והעסק עובד והוא נקלע היום למשבר הקורונה – הוא, מבחינת מדינת ישראל לא קיים.

עודד פורר: הוא לא נחשב, הוא לא נספר, הוא לא מקבל את הפיצוי.

עודד פורר: אני כן רוצה להעביר מכאן מסר לאוצר – אנחנו בהחלט הבטחנו מסלול ירוק לאישור כל התוכניות שיגיעו אלינו, לכשיגיעו.

עודד פורר: אגב, עדיין לא הגיעו – אנחנו נעלה אותן לדיון באופן מיידי.

עודד פורר: אבל אני לא יכול להיות ערב לכך שהתוכניות האלה יעלו להצבעה ולאישור אם לא יהיו בהם התיקונים הנדרשים, כולל התיקונים האלה.

עודד פורר: אגב, כולל הפיצוי והמסלול, וזה גם בהקשר של הדיון שאנחנו נקיים עכשיו – לענפים מסוימים שנמצאים בקריסה ממש.

עודד פורר: מדינת ישראל תמצא את עצמה בלי ענף תעופה מקומי אם לא יתעשתו שם בקרב מקבלי ההחלטות וימשיכו למשוך את הזמן עוד ועוד.

עודד פורר: להקים חברת תעופה מאפס הרבה יותר קשה והרבה יותר יקר ממה שיעלה היום לשלטון לשמור את החברות הקיימות באיזושהי רמה של עסק חי, עם הראש מעל למים.

עודד פורר: אף אחד לא מצפה לא להזרים להם כספים ולא לתת להם מענקים בלתי מוגבלים, אבל בהחלט – לתת להם את מסגרת האשראי הנחוצה.

עודד פורר: לכן אני קורא לממשלה, אל"ף, להביא את התוכניות או את התקנות והחקיקה הנדרשת כמה שיותר מהר.

עודד פורר: אנחנו לא נעשה את זה כחותמת גומי.

עודד פורר: אתם תצטרכו לעשות שינויים לא מעטים בתוך התוכניות שתביאו, שגם ככה מגיעות לכאן מאוחר מדי.

עודד פורר: צריך להבין את לוחות הזמנים: אנחנו נמצאים היום שבוע לפני ערב פסח.

עודד פורר: יש פה תהליך שעוד נדרש, אין מה לעשות, גם פרוצדוראלית, גם בממשלה, גם בכנסת.

עודד פורר: לצערי אני לא רואה איך העסקים יוכלו לראות שקל ראשון לפני הפסח בכלל.

עודד פורר: גם במקרה הטוב הם יראו את זה רק שבוע אחרי הפסח ולצערי זה עלול להיות ללא מעט בעלי עסקים מאוחר מדי, וגרירת הרגליים של הממשלה תעלה בזה שלא מעט עסקים ימותו.

עודד פורר: אנחנו נפתח בהצעות לסדר.

עודד פורר: הצעה לסדר של חבר הכנסת מיקי לוי.

מיקי לוי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

מיקי לוי: רק אחרי שמנכ"ל משרד התיירות יגיד את דברו אני אפנה גם שאלות בנושאי תיירות, אבל ראיתי אתמול כמו כל עם ישראל את מסיבת העיתונאים על התוכנית הכלכלית של המשק, והאמת היא – המצגות היו עם צבעים נהדרים, אדום וכחול וירוק.

מיקי לוי: באמת אני חייב להדגיש את זה.

מיקי לוי: אבל אני לא רואה פה תוכנית אמיתית, אני רואה רק איזשהן כותרות לתקשורת.

מיקי לוי: אתמול יצרו אתי קשר גם המייצגים, ויצרתי קשר עם נציגים במשרדי הממשלה ולא ברור לי כיצד תוספות התקציב עתידיות להגיע לכל המערכות ובפרט למערכת הבריאות ששנים יבשו אותה.

מיקי לוי: תוכנית סיוע צריכה לכלול תקנות וצווים שוועדת הכספים תאשר אותם.

מיקי לוי: אי אפשר לבוא ולהגיד - - -

עודד פורר: אין תוכנית, יש מסיבת עיתונאים, מיקי.

עודד פורר: זה מה שיש.

מיקי לוי: אתה צודק, אדוני.

מיקי לוי: ואני אומר – שום דבר לא ברור.

מיקי לוי: אנשים שמתקשרים, לא ברור מה.

מיקי לוי: הכל כל כך איטי, כל כך לא רציני.

מיקי לוי: ואיך אמר אדוני?

מיקי לוי: אולי אחרי הפסח אנשים יקבלו את הכסף ואפילו לא יודעים כמה.

מיקי לוי: בדקתי עם נציגי הארגונים, עם בכירים במשרדי הממשלה.

מיקי לוי: איך אומרים?

מיקי לוי: אין כלום כי לא היה כלום.

מיקי לוי: אז אני מבקש – תפרטו.

מיקי לוי: כל ענף חייב לדעת מה הקריטריונים.

מיקי לוי: תפשטו את הקריטריונים.

מיקי לוי: לא צריך 20 דפים לכל הנושאים האלה.

מיקי לוי: וכבר דשנו בכל הנושא של תוכנית הסיוע של ההלוואות.

מיקי לוי: כדי להגיש בקשה להלוואה – שתי חברות אומרות: רגע, ייקח לנו בין שבוע ל-10 ימים כדי לבוא ולבחון את ההלוואה.

מיקי לוי: חברים, אלא שעם האצבע על השאלטר – תפשטו את העניין, תסבירו יותר.

מיקי לוי: ואני פונה אליך, אדוני היושב-ראש, נראה שאין מנוס, שהוועדה הזאת, אם לא תהיה ברירה נקדם הצעת חוק שתכריח את אלה שאוחזים בהגא לפעול.

מיקי לוי: תודה רבה.

עודד פורר: תודה, אדוני.

עודד פורר: תראה, אני חייב לומר גם בהקשר של הצעות החוק: לצערי, אני לא חושב שיש לנו רוב מגובש בוועדה, וגם מבחינת התהליך, הליך החקיקה הוא ארוך יותר.

עודד פורר: אבל יבואו לכאן נושאים.

עודד פורר: הממשלה חייבת להבין – חלק מהנושאים שעליהם היא החליטה אתמול יבואו לדיון בוועדה.

עודד פורר: וכמו שאמרתי, שם אנחנו בהחלט נתפוס את הממשלה במקום רגיש, ונכריח אותה לעשות את השינויים הנדרשים בתוכנית.

עודד פורר: אבל אני אבהיר, בפעם אני לא יודע כמה, את המסר החשוב הזה לממשלה: תוציאו הוראות ברורות.

עודד פורר: תפסיקו עם המסיבות והחגיגות האלה כל ערב, שבסופן אנחנו מקבלים מבול של שאלות כי אף אחד לא יודע מה קורה.

עודד פורר: האנדרלמוסיה חוגגת.

עודד פורר: אני מקבל אס אם אסים מבעלי עסקים שהגישו בקשה בבנק אחד, אחרי שהם סיימו את כל הליך הבקשה, שבוע שלם של עבודה אומרים להם: לא, מעכשיו הבנק הזה לא נותן, תעברו לבנק אחר.

עודד פורר: אני מחבר את זה, כמובן, לנתונים מהחשב הכללי - - -

מיקי לוי: עוד משהו – אני לא יודע מתי נזמין את בנק ישראל ואת הממונה על הבנקים – מגיעים לשולחני הרבה מאוד טענות כנגד הבנקים.

מיקי לוי: הבנקים מנצלים את המצב, במקום לתת כתף.

מיקי לוי: תגדילו את מסגרת האשראי בעוד כמה אלפי שקלים.

עודד פורר: אני קיימתי שיחה אישית עם נגיד בנק ישראל ועם המפקחת על הבנקים.

עודד פורר: הם אל"ף, מאוד מאוד מחוברים לאירוע כרגע.

עודד פורר: הם גם הבטיחו להעביר לנו, לוועדה, נייר מסודר כדי שגם לנו יהיה, מבחינת ההנחיות וההקלות שהם נתנו לבנקים, ואז גם נוכל להתקדם עם העניין הזה, ואז בהקדם להגיע לכאן.

עודד פורר: אני מקווה שאולי בשבוע הבא נוכל לראות אותם.

מיקי לוי: מצויין.

מיקי לוי: יפה.

מיקי לוי: כל הכבוד על היוזמה.

מיקי לוי: אדם שהיתה לו מסגרת מסודרת כי הוא עבד כל הזמן ועם מסגרת X – תגדילו אותה בעוד 30-20% לא יקרה לכם כלום, לא תפשטו את הרגל בגלל העניין הזה, עד יעבור זעם.

מיקי לוי: תודה.

אמיר הלוי: תודה רבה לחברי הוועדה, לחבר הכנסת עודד פורר, היושב-ראש, באמת תודה על ההיענות בזימון.

אמיר הלוי: אנחנו נמצאים בשעה מאוד מאתגרת.

אמיר הלוי: אני חייב להגיד שאחרי שיאי תיירות ב-2019 כשהגענו ל-4,6 מיליון תיירים, כמעט הכפלה במספר שנים – היינו כבר בקצב של ינואר-פברואר שהתקרבנו לרמה של 5 מיליון תיירים וקרה מה שקרה.

אמיר הלוי: מבחינתנו זהו שעה מאוד מלחיצה ומאתגרת.

אמיר הלוי: זו תעשייה שמעסיקה מאות אלפי עובדים במישרין ובעקיפין.

אמיר הלוי: יזמים שבשנים האחרונות אחרי שאף פעם במדינת ישראל תיירות לא היתה עסק שרצו אליו עסקי הנדל"ן הרגישו טוב טוב את הבום בתיירות, העסקים גייסו עובדים, אנחנו פה באמת - - הבלון הזה התנפח חזק מאוד, ולכן אנחנו כל כך מוטרדים מהמצב שאנחנו נמצאים בו עכשיו, כשהמטרה המרכזית שלנו כרגע היא לראות איך אנחנו במצב הזה מצליחים לשמר את התשתית הזאת – ואני אומר לשמר את התשתית, יש לנו פה מספר זרועות, אם זה המלונות, אם זה מארגני התיירות, מורי הדרך, כל האטרקציות, כל אמצעי הלינה שהתווספו בשנים האחרונות.

אמיר הלוי: נכנסנו פה באמת למעגל מאוד גדול ורחב, אין דוגמה לתעשייה שכמעט הכפילה את עצמה במספר כל כך מצומצם של שנים.

אמיר הלוי: ולכן האתגר היום הוא לראות איך אנחנו משמרים.

אמיר הלוי: כי צריך להבין.

אמיר הלוי: אנחנו בחודש האחרון היינו עסוקים בדבר אחד: היינו עסוקים בלראות איך לעזור, באמת, למשדר הבריאות ולכל הגורמים שהיו עסוקים בלהוציא את התיירים מישראל.

אמיר הלוי: אני חייב פה בהזדמנות הזו להגיד תודה לכל השותפים, למלונאים, למארגנים.

אמיר הלוי: היינו פה במצבים בלתי אפשריים של אוטובוסים שהסתובבו פה עם תיירים, בלי להזכיר את השמות של המדינות שהתייחסו אליהם כמצורעים.

אמיר הלוי: היה צריך לראות איפה מלינים אותם.

אמיר הלוי: נעשתה פה עבודה מדהימה של עובדי המשרד וכל התעשייה הזו והגענו לאן שהגענו.

אמיר הלוי: השאלה היא אם נדע עכשיו לתפוס את עצמנו, ולא כמאמר ראש אגף תקציבים שבא ואמר – לא תהיה פה תיירות בשנה הקרובה, אלא לראות בדיוק מה עושים בעולם, להבין שאנחנו צריכים לשמר את התעשייה הזו, להבין שאנחנו צריכים לתת את רשת הביטחון ואת חבל ההצלה למלונאים שהשקיעו, שעבדו על תוכניות הרחבה, שאנחנו אתם במענקים אבל קטנים – ונצטרך לחשוב איך מגדילים אותם.

אמיר הלוי: 20% מענק לא יספיק כאן.

אמיר הלוי: נצטרך להגדיל את המענקים, נצטרך לתת פה עזרה שיווקית – בטח למארגני התיירות כי הם המנוע שמביא לפה עשרות מיליוני דולרים, והם אלה שבסוף מביאים לפה את כל האוטובוסים ומעסיקים את כל מורי הדרך.

אמיר הלוי: אנחנו היום במצב שהמשרד עובד על תקציב אפס בשיווק כתוצאה מהאין תקציב, ואנחנו אפילו את מיליוני השקלים שאנחנו רוצים עכשיו בלהגדיל את הקרן עדיין לא הצלחנו לקבל כדי שהם ישמור על התשתית.

אמיר הלוי: צריך להבין – אם מארגני התיירות יעבדו עכשיו, אז כנסים או קבוצות שהיו צריכות להגיע באפריל, מאי ויוני הקרוב – יזוזו בחצי שנה או שנה.

אמיר הלוי: זה מה שהעולם עושה.

אמיר הלוי: 21 המשרדים של משרד התיירות בחו"ל עסוקים עכשיו בלשמר קשר.

אמיר הלוי: הוצאנו מכתבים מהשר לוין לחברות התעופה, למארגני התיירות, כדי שכולם בכל העולם יידעו שאנחנו בעסקים, אנחנו מחכים לחזרה, והמבחן יהיה מי שיידע להיות הראשון ולדעת איך להחזיר את חברות התעופה – שזה ציר מאוד מאוד חשוב, פה לא תהיה תיירות חו"ל ותיירות נכנסת בלי חברות תעופה.

אמיר הלוי: הסיפור הוא למצוא עכשיו את המתווה, וכבר עכשיו להכין אותו, עם התקציבים לזה, ושלא יהיו אגרות ושיהיו תמריצים כמו שידענו לתת, במקומות מסוימים ובעיר אילת שתכף אתייחס אליה.

אמיר הלוי: כל זה דורש פעולה מקדימה וממוקדת.

אמיר הלוי: נצטרך לעשות הסכמי שיווק עם החברות האלה.

אמיר הלוי: לזה צריך תקציב נזיל במשרד התיירות, תקציב מזומן.

אמיר הלוי: האמירות של אגף תקציבים שלא תהיה פה תיירות שנה הן הזויות, הן לא מבינות את המציאות הכלכלית.

אמיר הלוי: במיוחד אני חייב להגיד, מהניסיון שלנו ב "צוק איתן".

אמיר הלוי: ב "צוק איתן" מה שלמדנו זה שקמפיין לשיווק תיירות פנים ולפה העולם ילך – קודם כל יש תיירות פנים, מיידית.

אמיר הלוי: אנשים אחרי המצור שנכפה עליהם יחפשו את נקודת המוצא.

אמיר הלוי: נקודת המוצא תהיה בדמות תיירות פנים, בדיוק מה שאנחנו אומרים כל הזמן – שזה עוגן מאוד חשוב לתעשיית התיירות המקומית ולאטרקציות, למורי הדרך ובטח למלונות.

אמיר הלוי: זה יהיה הבסיס.

אמיר הלוי: אנחנו נשמע גם אחר כך מלונאים שיסבירו את זה.

אמיר הלוי: לכאן אנחנו נערכים בשלב הראשון.

אמיר הלוי: במקביל, כדי להחזיר את התיירות חו"ל צריך להיערך כבר מהיום בשורה של צעדים, ולזה צריך תקציבים.

אמיר הלוי: עכשיו אנחנו צריכים להבין: מה שהיה ב "צוק איתן" זה שקמפיין אחד גדול של משרד התיירות – "דווקא עכשיו חופשה בישראל", ב-2014, עורר את כל השוק, עורר את כל הקניונים.

אמיר הלוי: אנשים חזרו לקנות, חזרו לבלות, חזרו לאכול בחוץ, אחרי 50 יום של כמעט מצור.

אמיר הלוי: אני לא משווה את התקופה ההיא לתקופה היום, היום אנחנו בתזרים אפס, ואז היה טפטופים – במלונות היו עיתונאים מחו"ל, היו קצת אנשי עסקים, קבוצות תגלית, היו ביקורי סולידאריות.

אמיר הלוי: עכשיו המצב פה חמור.

אמיר הלוי: המלונות בתזרים אפס.

אמיר הלוי: כל עסקי התיירות סגורים.

אמיר הלוי: שלחו הביתה את כולם, וכדי לשמר את התשתית הזאת אנחנו לא צריכים סיסמאות.

אמיר הלוי: אנחנו צריכים פה באמת כלים ברורים שיתנו למשרדי הממשלה, ובטח לנו בתיירות – את הכלים כדי לשפות, את הכלים כדי להחזיק את התשתיות האלה חיות.

אמיר הלוי: אחרי שהשקיעו כל כך הרבה מתוך אמונה שהשוק הצומח הזה ימשיך לפרוח, אנחנו חייבים לתת פה היום את המענה, ושהתעשייה תחזיק את העובדים, שהתעשייה תשמור, שתדע לממן את כל ההלוואות שלקחו פה ואת כל המימון שצריך פה, עם מלונות שרק נפתחו.

אמיר הלוי: אני הסתובבתי בשבוע שעבר בארץ, גם בצפון וגם בדרום בעסקי התיירות.

אמיר הלוי: זה שובר את הלב.

אמיר הלוי: אבל אתה רואה אנשים חדורי אופטימיות, ואני חייב להגיד עוד דבר שצריך להגיד: הם באים בחלקם במצב יותר טוב ממה שהם הגיעו למשבר האחרון ב-2014.

אמיר הלוי: אבל בגלל האמונה בכל הבום שהיה בתיירות נכנסו פה להשקעות מאוד גדולות, ולזה אנחנו חייבים לתת מענה.

אמיר הלוי: אני רוצה בפירוש לקרוא פה, לבקש מהוועדה לקבל את התמיכה ואת העזרה שלכם ושאנחנו נקבל באמת תקציב עם תוכנית עבודה שאנחנו עובדים עליה, אנחנו לומדים מה שקורה בעולם.

אמיר הלוי: אני מבקש שכאשר אני אסיים דיקלה, כהן שינפלד, ראש המטה שלי שהכינה סקירה על מה שקורה בעולם תיתן משהו ממצה, כדי שנבין כמה אנחנו נמצאים מאחור.

אמיר הלוי: מדינות כבר שפכו כסף לתיירות.

אמיר הלוי: יודעים שזה התחום שאם לא משקיעים בו הוא יחזור אחרון, נערכות כבר עכשיו איך להחזיר את חברות התעופה.

אמיר הלוי: אנחנו בקשר אתם ואם אנחנו לא נדע לתת מענה ברור – אנחנו נאבד אותם, ואנחנו נלך לסוף התור.

אמיר הלוי: אם אנחנו רוצים להיות כמו מדינות מתקדמות בעולם שכבר נתנו מסלולים – גם לתיירות פנים, גם לחברות תעופה, בשביל זה צריך תקציבים ושנדע שאנחנו יכולים להבטיח להם שביום שאפשר לחזור אז יש פטור מאגרות בנתב"ג, ושהחברות שמגיעות ראשונות יזכו לזה, כי אחרת – עם שמיים יבשים אנחנו לא נוכל לעשות כלום.

אמיר הלוי: אני רוצה ברשותכם להתמקד בעוד עיר אחת שהיא עיר מרכזית.

אמיר הלוי: לצערי, כשאנחנו באנו עם התמריץ לטיסות לאילת אנחנו הסברנו שאילת היא עיר התיירות של מדינת ישראל, עם מספר חדרי המלון הכי גדול, אבל אם אנחנו לא נדע לטפל בה נכון ולעודד את הטיסות, ולבנות שם תשתיות תיירות – וזה מה שמשרד התיירות עושה – אנחנו נהפוך אותה לעיר ביטוח לאומי.

אמיר הלוי: לצערי, כמו שאומרים – אשר יגורתי בא לי.

אמיר הלוי: אילת, אם לא יהיה בה טיפול ממוקד, וכל הערים וכל המדינה נפגעו מהמצב החדש, אבל אילת היא עיר שבלי תיירות היא תהיה עיר ביטוח לאומי.

אמיר הלוי: אם 90-80% מהעסקים שחיים מהתיירות – התעסוקה היא שם תיירות.

אמיר הלוי: אני קורא פה לוועדה לעשות טיפול ממוקד באילת כי אילת בלי תיירות – תימחק.

אמיר הלוי: היא לא תוכל לשרוד את זה.

אמיר הלוי: אנחנו במשרד עסוקים, באמת, גם ללמוד מה קורה בעולם, גם לראות איך מעודדים את תיירות הפנים.

אמיר הלוי: אנחנו העמדנו פה דרך החממות שלנו, תוכנית הטורבו – שורה של מסלולי סיוע ליזמים כדי לצלוח.

אמיר הלוי: אנחנו עושים הרבה הרצאות בדיגיטל, נותנים ייעוץ בחינם איך להתמודד עם המשבר הזה, רק אני באמת מקווה שנגיע מהר לוודאות, כמו שהזכיר יושב-ראש הוועדה, ונדע באמת שהתוכנית הכלכלית הזו ברורה, שיודעים איך לקחת הלוואות, שהפטור מארנונה הוא ברור, הוא ארוך, בטח לעסקי התיירות שיצטרכו את זה ליותר זמן, איך שומרים על עובדים.

אמיר הלוי: אני מקווה שבאמת - - - צריך להיות אופטימיים, אנחנו למודי משברים.

אמיר הלוי: צריך להפוך את זה ליתרון.

אמיר הלוי: העולם לא יודע להתמודד עם משברים, אין לו את הניסיון שיש לנו.

אמיר הלוי: ככל שאנחנו נהיה ברורים ונקבל את הכלים והתקציבים ממשרד האוצר אני בטוח שהצוות שידע לשבור שיאים יידע גם להיות הראשון שיקפיץ את תעשיית התיירות הישראלית, ונדע לחזור למספרים הגדולים שאנחנו כל כך צריכים אותם.

עודד פורר: אם תוכל להגיד – במשפט, מה הסכום שאתם צריכים, משרד התיירות, כדי שהעסק הזה יישאר מעל למים.

עודד פורר: זאת אומרת – כמה כסף אתם היום צריכים מאגף תקציבים כדי שאנחנו לא נראה פה רשת של בתי מלון קורסת ולא נראה פה את כל מה שנבנה באמת בעמל רב – נסגר, אלא פשוט נשאר ברמה מסוימת כדי להתאושש, כפי שציינת.

אמיר הלוי: תראה, אנחנו היום במצב שכמו שאמרתי – אנחנו עם תקציב אפס בשיווק.

אמיר הלוי: כדי לארגן תמיכה של כמה מיליונים ממקורותינו אנחנו עדיין לא - - -, ואני חושב שפה, אם אנחנו רוצים שבמרכז ההשקעות יהיה מסלול שייתן לכל העסקים, ואנחנו נשמע את זה יותר מאוחר, המלונות ממשיכים לבנות.

אמיר הלוי: הם מאמינים בתעשייה הזאת.

אמיר הלוי: אנחנו צריכים פה להכפיל את מרכז ההשקעות שלנו שהיום עומד על 200 מיליון שקלים, לתת פה רשת ביטחון בדמות של עוד 200 מיליון שקלים.

אמיר הלוי: תקציב השיווק שלנו צריך להיות – כבר עכשיו מדינות עושות קמפיינים, שומרות על קשר עם התעשייה.

אמיר הלוי: אנחנו חייבים לזה אמצעים, ולהיות מוכנים ליום שאחרי.

אמיר הלוי: ולכן אני חושב שתקציב של חצי מיליארד שקל שיהיה פה לכל התוכנית הזאת – ושוב, אני לא רוצה להתחייב, אבל אנחנו בדיאלוג עם אגף תקציבים.

אמיר הלוי: הבעיה שמה שאנחנו שומעים כרגע מאגף תקציבים שלא תהיה פה תיירות בשנה הקרובה.

אמיר הלוי: ואני אומר עוד פעם – זה חוסר הבנה מוחלט שהתיירות היא זו שיכולה לעורר את המשק, היא זו שתחזיר את הקניונים לעבודה.

אמיר הלוי: אנחנו ראינו את זה ב "צוק איתן", וכשעם ישראל ייצא החוצה אז זה יהיה האות לסיום המשבר, שוב – בתנאי פתיחה מאוד קשים, אבל אין כמו ענף התיירות לעשות את זה.

אמיר הלוי: לכן מאוד חשוב, ולכן אנחנו צריכים שיהיה פה חלק – בטווח הקצר של התקציב, חלק שאנחנו נדע בהרשאה להתחייב לעמוד בו, בטח מול המלונאים, בטח מול מארגני התיירות שיידעו להעסיק את העובדים שלהם, כדי שביום אחרי נדע ישר לעלות מאפס ל-100 קמ"ש, ולשמור על הנכסים הגדולים שיש לנו.

דיקלה כהן שינפלד: אגב אסטרטגיה שלנו עשה בדיקה באמצעות שני ארגונים בין לאומיים שאנחנו חברים בהם – ארגון התיירות העולמי של האו"ם וה- OECD, ובעצם כל מדינה מילאה את הסיוע הכלכלי שהיא נותנת למשק באופן כללי ולתיירות בפרט.

דיקלה כהן שינפלד: הדבר שאנחנו רואים באופן בולט, חד משמעי בכל המדינות זה העניין של עובדים.

דיקלה כהן שינפלד: ככל שעסק תיירותי מבטיח שלא לפטר את העובדים שלו המדינה מממנת בין 75 ל-90% מהשכר, מתוך מחשבה שברגע שאתה מפטר או שולח לחל"ת את העובדים, הסיכוי שהם יצליחו לחזור ביום שאחרי הוא יותר נמוך.

דיקלה כהן שינפלד: המטרה היא בעצם לשמר את העובדים בעסקי התיירות כדי להצליח לאושש את השוק הזה מרגע שזה יתאפשר.

דיקלה כהן שינפלד: בהרבה מדינות זה ככה.

דיקלה כהן שינפלד: מדינה כמו בלגיה - - -

עודד פורר: את יכולה רגע להתעכב על זה?

עודד פורר: זאת אומרת – משאירים את העובד עובד בחברה, והמדינה נותנת את רשת הביטחון.

עודד פורר: במקום לתת לו סתם ביטוח לאומי - - -

דיקלה כהן שינפלד: נותנים למעסיק.

דיקלה כהן שינפלד: בעצם, המדינה משלמת למעסיק ככל שהוא מבטיח לא לפטר את העובד.

דיקלה כהן שינפלד: בחלק מהמדינות זה תשלום של שכר מינימום, בחלק מהמדינות - - -

עודד פורר: דיברנו על זה כמה פעמים פה, בוועדה.

עודד פורר: זה חצה את כל הדיונים.

אורית פרקש הכהן: אני לא ראיתי את זה.

אורית פרקש הכהן: דיקלה, בתוכנית שפורסמה אתמול, תקני אותי אם אני טועה – אין בכלל את השיטה של עידוד השארת עובדים במשק.

דיקלה כהן שינפלד: לא.

דיקלה כהן שינפלד: לא.

דיקלה כהן שינפלד: אצלנו זה חל"ת, וגם בנושא הזה, כשאנחנו ביקשנו חל"ת גמיש, כדי לאפשר חזרה לתעסוקה של חלק מהעובדים – זה לא התאפשר.

דיקלה כהן שינפלד: אחת הבעיות, ורואים את זה בעיקר – אני מניחה שיוסי פתאל ממארגני התיירות ידבר על זה, כשאתה מעסיק עובד והוא רוכש את הידע לאורך הרבה שנים, ברגע שהוא הולך הביתה התיירות לא תחזור לאותה רמה כמו שהיא היתה, מייד בתום המשבר.

דיקלה כהן שינפלד: ברגע שהוא הולך הביתה ייקח הרבה זמן עד שהוא יוכל לחזור לשוק התיירות, ואם הוא ימצא עבודה אחרת הוא ילך לעבודה אחרת, קצת יותר בטוחה וקצת פחות שברירית מתעשיית התיירות.

דיקלה כהן שינפלד: יהיה מאוד קשה לשחזר את הידע שלו.

דיקלה כהן שינפלד: לכן, הרבה מדינות מבינים את זה ורוצים לשמר את העובדים דווקא בתעשייה הזו כדי שהם יוכלו לעזור לעבוד.

דיקלה כהן שינפלד: אז זו נקודה שהיא מאוד חשובה.

דיקלה כהן שינפלד: נקודה נוספת, מדינה למשל כמו בלגיה הקצתה 5 מיליון יורו כדי לעודד תיירות של בני נוער ובתי ספר מתוך מחשבה שזה קהל יעד שהוא פחות בסיכון ויוכל לצאת לטייל הרבה יותר מהר.

דיקלה כהן שינפלד: לכן הם משקיעים בזה כסף ושמים קרן נפרדת רק עבור הסגמנט הזה.

אורית פרקש הכהן: אבל עכשיו?

אורית פרקש הכהן: בתקופת הקורונה?

אורית פרקש הכהן: התוכנית הזו היא כרגע, בתקופת ההסגר?

דיקלה כהן שינפלד: כן.

דיקלה כהן שינפלד: כן.

דיקלה כהן שינפלד: בתקופת ההסגר.

דיקלה כהן שינפלד: לא בכל המדינות בתי הספר סגורים.

דיקלה כהן שינפלד: בהרבה מדינות גיל הרך, למשל, נשאר פתוח כדי לאפשר להורים לצאת לעבודה.

דיקלה כהן שינפלד: אבל אני ספציפית רוצה להתרכז בתיירות, כי זה מדהים שאצלנו התוכנית הכלכלית לא הזכירה בכלל את התיירות, ומדינה למשל כמו סינגפור – שימו לב לצעדים שהם הציגו: ויתור על דמי רישיון למלונות ולמארגני וסוכני תיירות, ויתור על מס רישיון עסק, סיוע בשכר למעסיקים ב-90% לעוסקים בתיירות, לכל העובדים, קורסים ממומנים על ידי המדינה בתחומים של שיווק דיגיטלי.

דיקלה כהן שינפלד: יש צוותי חשיבה ממומנים בתחומים שונים בעולם התיירות – הן בתיירות הכנסים שספגה ותספוג מכה מאוד קשה, הן בעולם המלונות.

דיקלה כהן שינפלד: הרי התייר הולך להשתנות.

דיקלה כהן שינפלד: היום תיירים ביום שאחרי כבר יחשבו חרת על היגיינה, על ניקיון.

דיקלה כהן שינפלד: איך זה ישפיע על תחזוקה של מלונות, על תחזוקה של אטרקציות?

דיקלה כהן שינפלד: יש צוותים ייעודיים שבסינגפור יושבים וחושבים על איך זה ישפיע על התעשייה.

דיקלה כהן שינפלד: מורי דרך – הם תומכים.

דיקלה כהן שינפלד: גם שם יש את חוק מורי הדרך, גם שם כל קבוצה חייבת מורה דרך.

דיקלה כהן שינפלד: כל מורה דרך קיבל אלף דולר לסיוע.

דיקלה כהן שינפלד: הם פטורים מתשלומים של חידוש רישיון, וכו'.

דיקלה כהן שינפלד: הם ביטלו מסים, אפשרו הלוואות, תשלומי מע"מ מוחזרים – אלה צעדים שמדינה כמו סינגפור - - - אני יודעת שמדינת ישראל, אנחנו יותר טובים מכולם ואנחנו אור לגויים, אבל אולי סינגפור גם יודעים דבר או שניים על תיירות, והם פשוט הקצו סעיף שלם בתמיכה למשק רק לתיירות.

דיקלה כהן שינפלד: שווה להסתכל על זה.

דיקלה כהן שינפלד: גם קרואטיה רואה בתיירות כחלק מענפי הייצוא ולכן כל עסק תיירותי זכאי להלוואה בערבות מדינה.

דיקלה כהן שינפלד: יש תקופת חסד של 12 חודשים של תשלומי מסים.

דיקלה כהן שינפלד: מדינות כמו דנמרק, קפריסין – מממנות את העובדים.

דיקלה כהן שינפלד: בקפריסין חברות קטנות ומשפחתיות – הרבה בעולם התיירות זה חברות קטנות, לא כל כך גדולות – 6-5 עובדים, קפריסין הקדישה להם סעיף מיוחד ומשלמת להם את שכר העובדים בנוסף להקלות כלכליות, וכך זה ממשיך בעוד ועוד מדינות.

דיקלה כהן שינפלד: אנחנו מכינים דו"ח הרבה יותר מפורט שירד לעומק לכל כלי הסיוע.

דיקלה כהן שינפלד: בעיקר אני חושבת שזה מדגיש, אדוני היושב-ראש, את ההתעלמות של משרד האוצר מתעשיית התיירות בישראל שהעסיקה בערך 250 אלף עובדים, רבע מיליון מעסיקים שהם כרגע מובטלים, וביום שהמשבר הזה ייגמר – רק מי שיכין את עצמו היטב עכשיו בתקופת המשבר יידע לצאת מהמשבר הזה טוב יותר.

דיקלה כהן שינפלד: חשוב לציין, אמיר ציין קודם את עניין התעופה – נורבגיה עושה צעדים מדהימים: ביטול אגרות, ביטול מסים למשך כל שנת 2020.

דיקלה כהן שינפלד: הם מעכשיו הודיעו שהם מבטלים את מסי הנמל ומסי הנוסע לשנת 2020.

דיקלה כהן שינפלד: השר לוין קיבל היום מכתב מוויזאייר שמפרט את כל ההטבות שכבר מדינות התחילו לפרסם, על מנת שוויזאייר ימשיכו לטוס ויבחרו במדינה שלהם כיעד הראשון אליה הם מחדשים את הטיסות.

דיקלה כהן שינפלד: מדינת ישראל הרחק מאחור גם בתחום הזה.

עודד פורר: תודה רבה.

עודד פורר: תראו, הופץ גם לחברי הכנסת ואני מניח שגם אחרים ראו אותו – מחקר של מרכז המחקר והמידע של הכנסת, שמפרט גם את המשבר בענף וקצת גם מה מדינות אחרות נותנות.

עודד פורר: רעיה עדני מאגף התקציבים נמצאת אתנו?

עודד פורר: אם אפשר בבקשה את תגובתך, גם לדברים שאמר המנכ"ל, גם למה שהציגו שעושים בעולם, ונשמח לשמוע אם יש תוכנית מקיפה, באמת, איך מאוששים את הענף הזה.

עודד פורר: אני רק אגיד: כמו שזה ענף שנפגע ראשון הוא גם הראשון שיתאושש.

רעיה עדני: אני אתייחס, אין שום בעיה.

רעיה עדני: כרגע אנחנו בונים תוכנית כלכלית בשלושה שלבים שונים.

רעיה עדני: השלב הראשון הוא הטיפול המיידי במשבר.

רעיה עדני: זו התוכנית שפורסמה בפירוט יותר גדול על ידי שר האוצר, כשהוא גם ציין שתהיה תוכנית לעתיד ברגע שבו אנחנו נזהה או נצליח להרים קצת את המגבלות ולהוציא את הענפים מהסגר, אז יש דברים שמתאימים לשלבים האלה.

רעיה עדני: בשלב הזה, הניסיון הוא לנסות ולהקל - -

עודד פורר: אתם בכלל לא חושבים כרגע על העתיד, את אומרת.

רעיה עדני: רגע.

רעיה עדני: - - על הפעילות השוטפת של עסקים בכלל בישראל – גם כל מי שנפגע באופן רחבי מקבל את הסיוע המיידי, ברמה של תוכנית האצה ותוכנית יציאה מהמשבר.

רעיה עדני: זו תוכנית שעוד נבנית בימים אלה ואנחנו נצטרך לראות איך משלבים את ענף התיירות בתוך התוכנית הזאת.

רעיה עדני: אבל כרגע, מאחר ואין תיירות – לא תיירות פנים, בהוראת משרד הבריאות, ולא תיירות חוץ – אז הרבה מאוד מהדברים שצוינו כאן הם לא רלבנטיים ל - - -

עודד פורר: כן, אבל סליחה – אנחנו כבר שבוע מדברים על זה שחלק מההתמודדות עם המשבר היא יצירת ודאות על איך יוצאים מהמשבר.

עודד פורר: זה נכון שלא יוצאים מהמשבר מחר, גם לא בעוד שבוע, וכנראה גם לא בעוד שבועיים, אבל כשאת אומרת לעסק – יהיה לך קשה, מחר יהיה טוב, בעוד כך וכך זמן יהיה טוב, חלק מהתוכנית המיידית שאתם צריכים לשים על השולחן היא גם תוכנית היציאה.

עודד פורר: אתם לא יכולים להפריד את זה ולהגיד – כשנגלה שהמשבר נגמר, נראה לכם את תוכנית היציאה, כי בצורה הזו לא יהיה לכם למי להראות את תוכנית היציאה.

רעיה עדני: אז אני אחדד:

רעיה עדני: אנחנו תומכים כבר היום בכל העסקים במשק שנפגעו מהמשבר.

רעיה עדני: אם תרצה אני אפרט באריכות בדיוק מה - - -

עודד פורר: כן, אני אשמח.

עודד פורר: תפרטי.

רעיה עדני: אז אני אגיד – הפחתה בארנונה, למשל, שהיא רלבנטית במיוחד למלונות, בשיעור של 25%.

רעיה עדני: כלומר, שלושה חודשים המלונות לא ישלמו ארנונה.

רעיה עדני: כידוע, ארנונה זו הוצאה מאוד מאוד כבדה על מלונות בגלל שהם עתירים בשטח.

רעיה עדני: המלונאים יודעים את זה היטב.

עודד פורר: לא ישלמו בכלל.

רעיה עדני: לא ישלמו.

רעיה עדני: 25% הפחתה ברמה השנתית זה אומר ששלושה חודשים לא תשולם ארנונה בכלל – לא דחייה, לא - - - אלא הפחתה מלאה.

מיקי לוי: כי בוא נראה – עד יעבור זעם, שלושה זה יפה.

עודד פורר: הגיוני, שלושה חודשים.

קריאות: - - -

קריאה: זה לא מספיק, אבל - - -

עודד פורר: לא משנה.

עודד פורר: זו היתה הדרישה שלנו.

מיקי לוי: זו היתה הדרישה שלנו.

מיקי לוי: בואו נראה בעוד שלושה חודשים.

רעיה עדני: - - - בשעה הזאת.

רעיה עדני: הדבר השני יהיה מענק לעסקים שהוא רלבנטי לעוסקים בענף התיירות בגובה של 5 מיליארד שקל.

עודד פורר: 5 מיליארד שקל מענק?

עודד פורר: כמה זה לעסק?

רעיה עדני: הוא מותנה בהיקף העסקת העובדים.

רעיה עדני: עוד עובדים על הפרטים, אני מקווה שיתפרסם ביום-יומיים הקרובים האופן שבו יחולק המענק הזה.

רעיה עדני: זה גם רלבנטי לענף המלונאות.

רעיה עדני: חוץ מזה יש הלוואות חדשות – קרן הלוואות מדינה, ערבות מדינה - - -

עודד פורר: את זה אני מציע שלא תזכירי פה.

עודד פורר: במקרה פשוט ישבנו על הקרן הזו כמה דיונים.

עודד פורר: עדיף שלא תזכירי את זה פה.

עודד פורר: מתוך 3,500 בקשות - - -

רעיה עדני: אני לא יודעת בדיוק לאיזה קרן אתה מתייחס - - -

עודד פורר: קרן הלוואות מדינה, 6 מיליארד שקל.

עודד פורר: נתנו 25 הלוואות עד עכשיו.

רעיה עדני: זה נכון, ובגלל זה היה שינוי בימים האחרונים, בתנאים שנדרשים לקבל את הלוואות.

רעיה עדני: יש הפחתה משמעותית של הביטחונות שנדרשות בקרן, וזה כדי לראות יותר עסקים משתמשים בכלי הזה.

עודד פורר: פשוט מנותקים.

רעיה עדני: מעבר לזה יש את כל הנושא של דחיית תשלומים – דחייה של תשלומי מע"מ, של חשמל ומים, של אגרות ממשלתיות.

עודד פורר: כמה דחיתם את תשלומי המע"מ לבתי המלון?

רעיה עדני: קודם כל – בתי המלון, לחלק אין תשלומי מע"מ כי תיירות נכנסת פטורה ממע"מ, ויש דחייה – אני לא זוכרת, זה של רשות המסים, לדעתי של חודשיים בתשלומי המע"מ - -

עודד פורר: אז לא, אין.

רעיה עדני: - - וגם יש החזר על מקדמות, שזה אומר שגם עסקים ששילמו - - -

קריאות: - - -

רעיה עדני: - - - שהעריכו שיהיו להם רווחים השנה, ואין להם יכולת להמשיך עם הדבר הזה, והם הבינו שהשנה - - -

עודד פורר: אני חייב לומר לך: זה לא כל כך רציני.

עודד פורר: אנחנו ישבנו כאן בדיונים ארוכים, גם עם מנהל רשות המסים, גם עם הממונה על התקציבים, גם עם החשב הכללי.

עודד פורר: הנתונים שאת אומרת לא מדויקים בעליל, בעיקר בנושא של המע"מ.

עודד פורר: אגב, הצליחו, באמת עשו דחייה מדהימה בנושא המע"מ, דחו מה-15 לחודש ל-26 לחודש, למי שמשלם מע"מ חודשי.

עודד פורר: דחו רק למי שמשלם דו חודשי, ורוב אלה שבתיירות זה לא תשלומים דו חודשיים.

עודד פורר: אז באמת, אם את לא מכירה את פרטי התוכנית אז תגידי לנו שאת לא מכירה.

רעיה עדני: התוכנית פורסמה אתמול בערב.

עודד פורר: מה שפורסם אתמול – אף אחד מבעלי העסקים לא יודע מה מגיע לו, חוץ מזה ששר האוצר כחלון לא ימשיך בתפקיד אחרי הרכבת הממשלה, זה מה שיודעים מהתוכנית אתמול.

רעיה עדני: הנה, אני מפרטת את הפרטים של התוכנית.

רעיה עדני: זה לא הדברים שאתם כבר מכירים ודנתם בהם בעבר, אלא מדובר על פרטים חדשים של התוכנית, ובאמת נעשתה מחשבה, וגם שמענו מכלל הגורמים במשק, ממומחים, גם מחברי הכנסת – נעשתה פה חשיבה ארוכה.

רעיה עדני: אלה דברים חדשים.

רעיה עדני: אני לא מתייחסת לדברים שפורסמו לפני כן, אלא לדברים שפורסמו אתמול בערב.

רעיה עדני: הנה, אני מפרטת אותם למקרה שזה לא היה מאוד ברור.

רעיה עדני: אני מפרטת מה נעשה.

רעיה עדני: אז כן יש פה ניסיון לסייע לעסקים שבמשבר.

רעיה עדני: שוב, עם היציאה מהמשבר וההבנה שמבחינה בריאותית אנחנו נוכל להתחיל להפעיל מחדש את המלונות - - - דרך אגב, אחד הצעדים שמתוכננים כאן זה מענק דרך משרד הכלכלה להתאמות של עסקים למצב החדש, כי ברור לנו שזה לא יהיה מאפס ל-100 ביום אחד, אלא תהיה כאן תקופה, מה שדיקלה הזכירה לגבי התייחסות חדשה להיגיינה ולחיטוי, ולכן העסקים יוכלו לפנות ולקבל מענק כדי להתאים את העסק שלהם לפעילות תחת מגבלות מסוימות של משרד הבריאות.

רעיה עדני: כרגע אין הסרה של מגבלות, וענף התיירות – שהמגבלות האלה מאוד משמעותיות לו ולא מאפשרות לו לעשות שום פעילות, ענף התיירות לא עושה משלוחים הביתה כמו ענף המסעדנות, למשל – אין טעם לתת - - -

מיכל שיר סגמן: הוא גם יהיה הענף האחרון שיחזור לעבוד.

רעיה עדני: הוא ככל הנראה יהיה גם הענף האחרון שיחזור לעבוד, מהסיבה הפשוטה שהוא גם תלוי מאוד בפעילות בעולם ובהתקדמות של מדינות אחרות - - -בהתמודדות עם מחלת הקורונה.

רעיה עדני: זו הנחת העבודה שלנו, אני חושבת שקשה לערער עליה.

רעיה עדני: יהיה מאוד קשה, זה לא שאנחנו לא רוצים שהתיירות תתאושש, פשוט התיירות תלויה במידה רבה בגורמים שהם לא תלויים בנו.

רעיה עדני: זה לא משהו שאנחנו יכולים לעשות.

רעיה עדני: אנחנו ננסה לסייע במהלך המשבר הזה ולראות איך אנחנו עוזרים להאיץ מייד כשהמשבר הזה - --

אמיר הלוי: אדוני היושב-ראש, אם אפשר במשפט אחד להתייחס – כי עוד פעם אנחנו רואים שאת אגף התקציבים לא מעניין שזה יתאושש, ואפשר בפירוש לסגור את המדינה בכלל, לא רק את ענף התיירות.

אמיר הלוי: אנחנו עשינו כבר הכנה.

אמיר הלוי: למשל, אם יהיו הקלות בסגר, אם אנחנו רוצים להוציא את עם ישראל קצת להתאוורר – אפילו בפסח או ביום העצמאות, להתחיל לווסת את האוכלוסייה – א' עד ו', חצי יום ראשון.

אמיר הלוי: ו' עד י' – חצי יום שני, ככה כל השבוע.

אמיר הלוי: למקד אנשים לשמורות טבע, שיתוף פעולה עם רט"ג – צריך לעשות את התוכניות האלה.

אמיר הלוי: את זה אפשר לעשות בקמפיין.

אמיר הלוי: ברגע שאפשר יהיה לשחרר לחץ אנחנו נהיה מוכנים לעשות את זה.

אמיר הלוי: המצב היום שלתיירות אין תקציב נזיל כתוצאה מהמשבר התקציבי וכתוצאה ממה שיש עכשיו – הוא יעלה לנו ביוקר.

אמיר הלוי: אנחנו נדע לתת מענה אם יהיה לנו בפירוש את הבסיס התקציבי שאנחנו נוכל לעבוד אתו.

אמיר הלוי: ועוד פעם אני נותן את דוגמת "צוק איתן".

אמיר הלוי: יש לנו את הניסיון, רק שיתנו לנו את הכלים ואת התקציבים.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: רעיה, תודה לך.

עודד פורר: אני מבקש שתישארי כדי לשמוע גם את ההערות של האנשים.

עודד פורר: אני חייב לומר, על פניו, ואנחנו כמובן נראה מה יהיה בסיכום הדיון – אני מאוד לא מסכים עם הנחות היסוד של אגף התקציבים.

עודד פורר: אני מאוד לא מסכים עם הדרך שבה אתם מנסים לייצר ודאות לעסקים בכל התחומים, בטח בתחום הזה.

עודד פורר: אי אפשר להגיד – אנחנו נתכנן תוכניות, אנחנו נראה.

עודד פורר: צריך להגיד לעסקים – חבר'ה, זה השרטוט.

עודד פורר: אפשר להעריך היום מה יקרה בהמשך.

עודד פורר: אני יכול, בלי להיות יותר מדי מעריך גדול – תהיה פה תיירות פנים.

עודד פורר: ברגע שישחררו קצת לאנשים את החבל מהצוואר, נקרא לזה, אני מניח שבקיץ אנחנו נראה פה הרבה מאוד אנשים שהיו אולי רגילים לטוס לחו"ל, אז הם לא יטוסו לחו"ל, אבל תהיה פה תיירות פנים מאוד מאוד גדולה.

עודד פורר: אפשר להניע את הענף הזה ואפשר להניע אותו מאוד מאוד מהר.

עודד פורר: הרי ברור לכולם שכנראה כאשר יתחילו להוריד את הסגר הזה – יתחילו מהגילאים המבוגרים, ישאירו אותם יותר זמן בבידוד, יעשו איזושהי אלימינציה, תהיה איזושהי אוכלוסייה שתהיה אולי קצת יותר זמן בבידוד ואחרת שפחות.

עודד פורר: אלה שפחות כן ירצו לצאת ולהסתובב.

עודד פורר: אבל הבסיס, כדי לייצר פה כלכלה, זה לתת איזושהי תקווה.

עודד פורר: אני חייב להגיד לכם שמשרד האוצר נוטע ייאוש במקום לתת תקווה.

עודד פורר: המשק הישראלי חזק ויתאושש, כל הענפים, גם ענף התיירות.

עודד פורר: ותפסיקו להגיד שאין פה תיירות ולא תהיה פה תיירות.

עודד פורר: בהקשר הניהולי דווקא, שמעתי קצת איך רשת ישרוטל התמודדה עם המשבר מבחינה ניהולית ברגע שהוא פרץ.

עודד פורר: נמצא אתנו מנכ"ל רשת ישרוטל, ליאור רביב?

ליאור רביב: כן, אני פה.

עודד פורר: אני אשמח, ליאור, אם קצת תפרט.

עודד פורר: אתם רשת גדולה ומוכרת.

עודד פורר: אני אשמח אם תפרט קצת איך אתם מתמודדים עם המשבר ומה אתם עשיתם, ובסוף גם להגיד מה אתם הייתם צריכים מהמדינה, אולי, כדי לשרוד את המערכת הזאת.

עודד פורר: אחר כך אני אתן גם, לשם האיזון, גם לרשת פתאל, כמובן.

ליאור רביב: טוב, בכמה מילים: אנחנו מעסיקים מעל 1,500 עובדים.

עודד פורר: אתה נשמע משובש.

עודד פורר: אני מציע שתתחבר מחדש.

עודד פורר: אביה מזרחי מגן מרשת פתאל, אם תוכלי את לספר לנו איך אתם מתמודדים עם המשבר.

אביה מזרחי מגן: אז קודם כל כ-5,000 עובדים מרשת פתאל יצאו לחל"ת.

אביה מזרחי מגן: למעט שני בתי מלון שלנו כל בתי המלון שלנו סגורים.

אביה מזרחי מגן: שני בתי המלון שנותרו פתוחים – אחד בתל אביב, שזה הרודס תל אביב ואשדוד, שיש שם בעיקר תיירות עסקית של פרויקטים שנחשבים למפעלים חיוניים, שממשיכים להגיע בחלק מהטיסות של חברות התעופה.

אביה מזרחי מגן: כמובן שפרויקטים, שיפוצים, כל מיני דחיות של תשלומים שכרגע הכל מוקפא.

אביה מזרחי מגן: אנחנו משחררים, כמובן, בהתאם לתזרים.

אביה מזרחי מגן: זה בגדול.

אביה מזרחי מגן: יש מספר נקודות שאם עכשיו זה הזמן הייתי שמחה להעלות אותן, לשאול.

אביה מזרחי מגן: עלה כאן הנושא של הגמישות בחל"ת.

אביה מזרחי מגן: לא כל כך הבנתי מה התשובה שניתנה לגבי האפשרות של העסקה חלקית, כמו בחלק מהמדינות באירופה.

אביה מזרחי מגן: ניתנו כאן כמה דוגמאות, גם על גרמניה, שיודעים שאפשר לתת חל"ת שהוא חלקי.

אביה מזרחי מגן: בהולנד המדינה מפצה עד 90% מהשכר.

אביה מזרחי מגן: בעצם נשאלת השאלה האם עובד שנמצא בחל"ת ואנחנו רוצים אותו ליומיים – שזה יתאפשר.

אביה מזרחי מגן: שאפשר יהיה למשוך כמה ימים בחודש, שכשאנחנו נרצה אותו ליומיים אנחנו נוכל לקחת אותו ובשאר הימים – הוא ימשיך להיות בחל"ת ולקבל את התשלום מהמדינה.

אביה מזרחי מגן: הנושא שאתמול דיברו עליו, וגם הנקודה הזו לא כל כך מובנת לי - הסיפור של העובדים שעברו את גיל 67.

אביה מזרחי מגן: תראו, רק ברשת פתאל, ואני מניחה שאצל החברים גם קיימים עובדים שעברו את גיל 67 - - -

מיקי לוי: אני יכול לתרום לך בעניין הזה, וכן יש סידור לאלה שעברו את גיל 67 דרך הביטוח הלאומי.

אביה מזרחי מגן: זאת אומרת שמה?

אביה מזרחי מגן: שהם יהיו זכאים לחל"ת כמו כל עובד רגיל?

מיקי לוי: התשלום הוא לא מלא, אבל יש סידור שהמדינה נתנה דרך הביטוח הלאומי.

רעיה עדני: המדינה נותנת מענק שאמור לבוא בתוספת לקצבת הזקנה שלהם.

רעיה עדני: זה מענק מופחת מהסיבה הפשוטה שהם כן מקבלים קצבת זקנה.

רעיה עדני: זה תלוי במבחני הכנסה, וכו', אבל מדובר בסדר גודל של עד 4,000 שקל.

אביה מזרחי מגן: אז זה לא השתנה, כי אתמול אמרו שהם יוכלו לצאת לחל"ת, אז אם אנחנו מדברים על המענק - - -

רעיה עדני: זה לעובדים מעל גיל 67 – בחל"ת.

אביה מזרחי מגן: אני מדברת על אלה, כן.

אביה מזרחי מגן: אני מדברת על העובדים מעל גיל 67.

אביה מזרחי מגן: הם יקבלו – קצבת הזקנה היום עומדת על 2,200 שקלים ומעבר לזה יש תוספת מענקים.

אביה מזרחי מגן: היא לא מלאה כמו דמי אבטלה לשאר האוכלוסייה, בגלל הרובד הבסיסי, אבל היא כן נותנת בערך את היקף דמי האבטלה שמקבים גם אחרים.

אביה מזרחי מגן: אוקיי, נמתין להבין מה הם הקריטריונים.

אביה מזרחי מגן: דבר נוסף לגבי החל"ת – ידוע שהתקרה של החל"ת זה עד 10,000 שקלים.

אביה מזרחי מגן: רצינו לדעת האם יש איזשהו מנגנון שעומד על סדר היום – מה קורה לגבי מנהלים שיש לנו שמרוויחים יותר?

אביה מזרחי מגן: זה, על מנת לדעת איך אנחנו מצמצמים את הפגיעה ביכולת ההשתכרות.

אביה מזרחי מגן: זו התקרה?

אביה מזרחי מגן: האם מתוכננת תוכנית עידוד לקליטת עובדים מהיום שאחרי, דוגמת התוכנית שהופעלה אחרי מלחמת המפרץ, שהמדינה עזרה בכרבע מעלות שכר העובד?

אביה מזרחי מגן: שאלה נוספת לגבי מנגנוני הפיצוי – עלה כאן, ואני יודעת שלא על הכל עדיין יש תשובות, אבל חשוב שנשמע על מנגנוני הפיצוי האפשריים לענף – לדוגמה, כמו שדובר כאן על הפיצוי שניתן בתקופת "צוק איתן", שמדבר על הפרש ההכנסות מול התקופה בשנה שלפני כן, שבעצם נתנו מקדם של 60% מהירידה, שזה בעצם המקדם של ההוצאה הנחסכת.

אביה מזרחי מגן: ההלוואות בערבות המדינה ולא בערבות אישית, כמו שעד כה מפרסמים וידוע.

אביה מזרחי מגן: גם הנושא הזה הוא מאוד חשוב.

אביה מזרחי מגן: עובדים זרים ועולים חדשים – כיצד החוק מתייחס אליהם, ומדוע לא מאפשרים סיוע כלשהו באמצעות שחרור סכום הולם חודשי מקופת הפיקדון של העובד על מנת לאפשר להם להתקיים בכבוד ולא להגיע למצב של פת לחם?

אביה מזרחי מגן: לגבי העובדים הירדנים, שכרגע הגבול סגור, והם עובדים אצלנו במלונות, באילת.

אביה מזרחי מגן: מאוד חשוב שביום שאחרי שלא נישאר בלעדיהם, וגם לגבי הפיליפינים, שכרגע זה מוקפא, אבל לכשזה יחזור שנוכל לחזור למתן ה - - -

עודד פורר: זה בדיוק אותו השרטוט של נתיב יציאה.

עודד פורר: מה יקרה ברגע שנתחיל לצאת.

עודד פורר: על זה אנחנו מדברים.

ליאור רביב: אני רוצה להגיד כמה מילים.

ליאור רביב: קודם כל, אני לא רוצה שהענף הזה ייתפס כמסכנים, כי בסך הכל אמר את זה אמיר קודם – היו לנו הרבה שנים טובות, עשינו הרבה כסף.

ליאור רביב: גם בשנת 2019, פרסמנו דו"חות, זו היתה שנה מעולה, כך שכל החברות היתה להן תקופה מאוד טובה.

ליאור רביב: אני יכול לדבר בשם ישרוטל – אנחנו נשרוד את התקופה הזאת בלי שום בעיה, ככל שהיא תימשך, עד כמה שזה לא קל.

ליאור רביב: אנחנו בעצם רוצים לדבר היום על היציאה מהסיפור, איך יוצאים מזה.

ליאור רביב: היינו עם 5,000 עובדים עד לפני כמה שבועות.

ליאור רביב: ירדנו מ-100 לאפס.

ליאור רביב: כלומר, ירדנו מ-5,000 עובדים ל-50 עובדים in no time.

ליאור רביב: 95 מהעובדים שלנו בחל"ת, חלק מהם עובדים זרים, וכן הלאה.

ליאור רביב: אנחנו מסתכלים כרגע על איך אנחנו הולכים הלאה ואיך אנחנו יוצאים מהסיפור הזה.

ליאור רביב: זה מה שמעניין אותנו כרגע.

ליאור רביב: חשוב מאוד שיבינו באגף התקציבים וכן הלאה שאנחנו חייבים, חייבים לקבל תמיכה מאוד מאוד משמעותית ביום שאחרי.

ליאור רביב: אנחנו כרגע לומדים את התוכנית.

ליאור רביב: קיבלנו אותה, ראינו אותה, הבנו אותה, אנחנו נלמד מה שיש שם.

ליאור רביב: אביה העלתה רשימה של נושאים שהם חשובים, אבל אני רוצה לומר שחייבת להיות הפנמה מאוד מאוד משמעותית שהענף הזה הוא במשבר אדיר, עצום, שלא היה כמותו מעולם.

ליאור רביב: אמיר אמר את זה.

ליאור רביב: אנחנו נחזור בהדרגה.

ליאור רביב: אנחנו עובדים על תוכניות איך לחזור בהדרגה מהסיפור הזה.

ליאור רביב: הדבר שהכי מדאיג אותי היום זה העיר אילת.

ליאור רביב: ראש העיר נמצא פה ואני חושב שהוא יכול לפרט.

ליאור רביב: אילת היא עיר שנשענת רק על תיירות.

ליאור רביב: זה קריטי, קריטי לדבר על אילת.

ליאור רביב: אין פה מהלכים מעבר למה שאביה אמרה.

ליאור רביב: אני רק רוצה לומר שאנחנו חזקים, אנחנו איכותיים, אנחנו טובים.

ליאור רביב: אני רוצה לומר שהכי חשוב זה להשקיע בתיירות, להשקיע משאבים גדולים מאוד בקמפיינים, בשיווק.

ליאור רביב: הערכת העבודה שלנו היא שעד אמצע 2021 לא תהיה פה תיירות נכנסת.

ליאור רביב: חייבים להשקיע פה כסף ומשאבים בתיירות פנים.

ליאור רביב: אמרתי בסקירה שעשיתי לצוות משרד התיירות שחייבים לקחת כמו בחו"ל – לעשות מנהל לשכה לכל אזור ולטפל בכל אזור באופן פרטני, ביחד עם ההתאחדות, ביחד עם ראשי הערים, לשים כסף ולדחוף את תיירות הפנים.

ליאור רביב: אני רוצה לומר עוד דבר: ביחד עם ההסתדרות צריך להכין חבילת הטבות – וזה לאגף התקציבים ולאוצר.

ליאור רביב: להכין חבילת הטבות לגופים ישראלים וחברות ישראליות לנפוש בארץ.

ליאור רביב: אני רוצה להגיד עוד דבר אחד, אולי לפני אחרון: היתה פה תופעה של גופים ממשלתיים שיצאו לחו"ל בכמויות מטורפות.

ליאור רביב: אני מדבר על עובדי מדינה שיצאו לחו"ל ולא נפשו בארץ.

ליאור רביב: אנחנו חייבים, חייבים הפעם להעביר את זה באיזשהו סוג של חקיקה או בכל צורה אחרת, שלא תאפשר יציאות לחו"ל לעובדי מדינה בשנתיים הקרובות.

ליאור רביב: נופשים – אך ורק בישראל.

ליאור רביב: אין שום סיבה שאנחנו עם 5,500 עובדים, עם מחזור של מיליארד וחצי שקל מחזור שמתוכם מיליארד שקל מושקע בישראל – בעובדים, ספקים וכן הלאה, שעובדי מדינה ועובדי ממשלה ייצאו לחו"ל.

ליאור רביב: אנחנו חייבים אותם עכשיו בארץ, זה צו השעה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: אני אתן זכות דיבור לראש עירית אילת, מאיר יצחק הלוי, ואחרי זה חבר הכנסת עופר כסיף רצה לדבר.

מאיר יצחק הלוי: בוקר טוב ליושב-ראש הוועדה ולכל חברי הכנסת, ולך מיקי לוי, שמשמש כפורום ידידי אילת, מכיר את אילת לפני ולפנים.

מאיר יצחק הלוי: כפי שנאמר כאן, העיר אילת היא עיר שכל כלכלתה, כל תעשייתה מושתתת על תעשיית התיירות.

מאיר יצחק הלוי: כאשר התעשייה הזו נפגעת, כל החוליות בשרשרת המזון – זה מקרין עד החוג האחרון במתנ"ס, כולם, בלי יוצא מן הכלל נפגעות.

מאיר יצחק הלוי: בנקודת הזמן הזו כל בתי המלון סגורים, כל האטרקציות סגורות, כל העסקים המשיקים לתעשיית התיירות סגורים, אין מוניות, אין שום דבר.

מאיר יצחק הלוי: הדבר החמור ביותר – ובהמשך אני אבקש מאלי לנקרי, סגן ממלא מקום ראש העיר שאמון על כל הנושא הכלכלי לתת פרטים.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו מגיעים היום למצב שהוא מצב מבחינתי בלתי אפשרי, שקרוב ל-80% ממשקי הבית באילת – ותקשיבו טוב לנתון: 80% ממשקי הבית בעיר אילת, פרט אחד או שניים, מפרנס אחד או שני המפרנסים נמצאים במצב של אבטלה.

מאיר יצחק הלוי: זה כאוס שאי אפשר לעמוד מולו והלחץ הוא לחץ בלתי נסבל.

מאיר יצחק הלוי: אני מסכים לגמרי עם מה שאמר מנכ"ל משרד התיירות: היה ולא ניתן מענה מהר, נכון, בכסף מוגדר, לא במשהו וירטואלי – נהפוך להיות עיר של ביטוח לאומי, ואף אחד לא רוצה את הדבר הזה.

מאיר יצחק הלוי: הדבר הנוסף שחשוב לי להסביר – יש גם עירייה.

מאיר יצחק הלוי: העירייה חיה ונושמת מהארנונה.

מאיר יצחק הלוי: גם את זה אלי יסביר בהמשך.

מאיר יצחק הלוי: המשמעות של אי קבלת ארנונה זה גם לשתק את העירייה, והנגררות ברורות.

מאיר יצחק הלוי: אין צורך להכביר במילים, אדוני היושב-ראש.

מאיר יצחק הלוי: אתה מבין לגמרי את המשמעותיות.

מאיר יצחק הלוי: צריך לזכור עוד דבר.

מאיר יצחק הלוי: לפני שבועיים וחצי תפסה אותנו סופה שלא השאירה חוף אחד שלא חוסל, כולל המרינה.

מאיר יצחק הלוי: רק זה לבד מוערך במעל ל-100 מיליון שקל נזקים שהעיר הזו חטפה, שזה אומר איזשהו משאב שאנחנו רוצים להציע אותו לתייר ביום שאחרי.

מאיר יצחק הלוי: אני רוצה להגיד עוד משפט.

מאיר יצחק הלוי: שמעתי את רעיה עדני מהאוצר.

מאיר יצחק הלוי: המשפט שאומר – "גורמים שאינם תלויים בנו" זה משפט שאני לא מוכן לקבל.

מאיר יצחק הלוי: אם אנחנו לא ניקח את המשבר לידיים ואם נהיה תלויים בגורמים שאינם תלויים בנו, אז בואו נסגור את הבסטה.

מאיר יצחק הלוי: אין דבר כזה.

מאיר יצחק הלוי: להפך.

מאיר יצחק הלוי: בעיתות משבר צריך למצוא את ההזדמנויות, והזדמנויות – יש הזדמנויות רבות: לעודד תיירות פנים, לעודד סמינרים בערי תיירות בעיר אילת, לעודד הכרה במס לצרכי - - - יש הרבה מאוד אימפרוביזציות שניתן לעשות, כדי לא לקחת את פת לחמם של תושבי העיר אילת.

מאיר יצחק הלוי: אני עסוק היום רק בדבר אחד: בלחלק מזון לתושבים שלי.

מאיר יצחק הלוי: שם אני עסוק.

מאיר יצחק הלוי: זה היום העיסוק שקורה אצלנו בעיר אילת, וחשוב שנבין את זה.

מאיר יצחק הלוי: אני לא מדבר על 5%, אני מדבר על מעל ל-50% של להעניק פת לחם לתושבים.

מאיר יצחק הלוי: זה המצב.

מאיר יצחק הלוי: סליחה שאני נסער.

מאיר יצחק הלוי: המטה שלי עוסק היום רק בזה.

מאיר יצחק הלוי: לכן, אם לא יבואו פה תשובות – לא מתחמקות, לא וירטואליות, לא נראה מה יגידו השכנים – אלא כמה כסף שמים כדי שנוכל לצאת מזה, מצבנו יהיה איום ונורא, ואני מציע שנשמע את סגן ממלא מקום ראש העיר כדי שיציג באמת את עומק הצרה.

מאיר יצחק הלוי: ותודה רבה לכם.

עופר כסיף: אז תודה רבה על הדיון החשוב הזה.

עופר כסיף: אני רוצה להגיד כמה דברים.

עופר כסיף: קודם כל, במירכאות, התוכנית שהוצגה אתמול שהיא לעג לרש, מה שמכונה "התוכנית הכלכלית", שזה קשור, כמובן, לנושא שאנחנו דנים בו – הוא כפי שאמרתי במקרה הטוב לעג לרש.

עופר כסיף: קודם כל, ה-80 מיליארד שכביכול מדברים עליהם, שהם כביכול קרובים ל-6% מהתמ"ג זה למעשה שקר אחד גדול משום שמדובר בדרך כלל בדחייה של תשלומים, מדובר בהלוואות.

עופר כסיף: חלק אחר מהכסף זה בכלל מהביטוח הלאומי.

עופר כסיף: זה לגבי כל הנושא של הכספים.

עופר כסיף: במקום מענקים, במקום חיזוק גם של התחום שאנחנו מדברים בו, ובכלל – ותכף אני אתייחס קצת יותר, לאלו בתחום שלנו, של התיירות למה בדיוק צריך לשים את הלב, אבל אנחנו גם יודעים שהאוצר למעשה מעודד, במירכאות, מה שמכנים בשפה המכובסת "התייעלות" כשהכוונה היא בעיקר כמובן לנושא של פיטורין, חל"ת.

עופר כסיף: למה אין המשך העסקה?

עופר כסיף: למה אין העברה של כסף כך שתתאפשר המשך העסקה כפי שנעשה במדינות מתוקנות?

עופר כסיף: אז ברור לגמרי שהנושא הזה של פיטורין – למשל באל על, יש דרישה אפילו מפורשת.

עופר כסיף: היתה דרישה מפורשת מטעם האוצר מהחברה באל על לפטר ולהתייעל, במירכאות, כאמור.

עופר כסיף: כנ"ל לגבי המענקים לעצמאים.

עופר כסיף: הסכומים שהוצגו אתמול, ומעבר לסכומים – כל התוכנית, כל מה שמעבר לסכומים, מה שלכאורה מועבר לעסקים קטנים ולעצמאים, זו בדיחה רעה מאוד, בדיחה עצובה, הייתי אומר.

עופר כסיף: כל זה כמובן קשור גם לנושא של התיירות.

עופר כסיף: התאחדות המלונות בישראל הוציאה לפני יומיים מסמך ששם יש פרטים שמפרשים גם או שעומדים על מה שצריך כרגע בדחיפות להעביר.

עופר כסיף: אז קודם כל יש אובדן הכנסות ממוצע של מיליארד שקל לחודש.

עופר כסיף: מיליארד שקל לחודש, זה דבר שהוא לא יעלה על הדעת.

עופר כסיף: זה דבר שצריך – שתפקיד המדינה, האוצר, להעביר את הכסף מיידית.

עופר כסיף: מתוך 42 אלף עובדים בתחום המלונאות בלבד, 37 אלף או פוטרו או שנמצאים בחל"ת.

עופר כסיף: 37 אלף מתוך 42 אלף.

עופר כסיף: לא יכול להיות שהדבר הזה ממשיך כאילו שום דבר לא קרה.

עופר כסיף: עכשיו, אנחנו מדברים על תיירות פנים.

עופר כסיף: בואו נחשוב רגע מעבר לאף – אותם אנשים, המשבר עבר, נניח.

עופר כסיף: הלוואי.

עופר כסיף: האנשים שאנחנו בונים עליהם שהם יהיו תיירי הפנים, מאיפה בדיוק הם יוכלו להיות תיירי פנים?

עופר כסיף: מאיפה בדיוק הם יוכלו לממן גם בעצמם כשהמשבר מחריף, כשהאבטלה גואה, כשאין את הזרמת הכספים לעסקים?

עופר כסיף: מאיפה לאנשים בכלל יהיו את המשאבים ללכת הלאה?

עופר כסיף: אני אנסה לקצר.

עופר כסיף: קודם כל – אמרתי, בנושא של המלונות, ספציפית, צריך חקיקה מהירה שתעביר למשרד התיירות תקציב ייעודי של מיליארד שקל לסיוע דחוף, מיידי, למלונות.

עופר כסיף: זה דבר אחד.

עופר כסיף: דבר נוסף שלא הוזכר – כל הנושא של סוכנויות הנסיעות.

עופר כסיף: חוץ מהחברות היותר גדולות - - -

עודד פורר: ברור, הם גם ידברו כאן עוד מעט.

עופר כסיף: רוב סוכנויות הנסיעות או סוכני הנסיעות זה עסקים קטנים שגם נמצאים היום בפני שוקת שבורה ומיובשת.

עופר כסיף: לשם גם צריך להעביר כספים מיידית.

עופר כסיף: כל הנושא של הלוואות וכל הנושא של דחיות – הוא דבר שלא פותר כלום.

עופר כסיף: אז הדרישה כאן צריכה להיות מענקים ותזרים מיידי.

עופר כסיף: יש את הכסף.

עופר כסיף: יש 140 מיליארד שקל מתקציב המדינה שמופנה לרזרבה לשעת חירום.

עופר כסיף: יש 250 מיליארד שקל שהמדינה חייבת לביטוח הלאומי.

עודד פורר: רעיה?

עודד פורר: תגובתך.

רעיה עדני: אני אתייחס לכמה דברים.

רעיה עדני: 1.

רעיה עדני: בנוגע למה שאמר ראש עירית אילת – אנחנו ערים למצב הקשה של עירית אילת.

רעיה עדני: מתגבשת באוצר תוכנית ספציפית לעירייה באילת, גם צוות פנים.

רעיה עדני: אני מניחה שראש העיר מכיר על מה אני מדברת, על מנת לסייע לעירייה עצמה שהיא בסוף עומדת מול התושבים, ולקבל כסף ממוקד לעירייה הזו כי אנחנו מבינים את עומק המשבר שם.

עודד פורר: רעיה, הרי יש כסף שהמדינה חייבת לעיריית אילת – אני בטוח, בלי לבדוק.

עודד פורר: ברור לחלוטין שהיא צריכה לשלם אותו רק שהיא מושכת ימי אשראי, כמו שהיא חייבת להרבה מאוד ספקים במשק.

עודד פורר: מדוע כל התשלומים – זה נכון, אגב, לגבי כל השוק – כל התשלומים של המדינה שאמורים לצאת החוצה, במקום שייצאו בשוטף 30 או שוטף 45 – בהתאם להסכמים, לא ייצאו כבר?

עודד פורר: כולל לרשויות המקומיות.

רעיה עדני: יש הנחייה של החשב הכללי כן להעביר תשלומים בצורה מיידית.

רעיה עדני: שוב, המדינה עומדת בכל המחויבויות החוקיות שלה, והיא תקדים את התשלומים דווקא לעסקים, ודווקא כן יש קיצור של ימי אשראי, ממה שאני מכירה.

רעיה עדני: אבל שוב, זה יותר פרטים שהחשב הכללי מצוי בהם.

רעיה עדני: - - - ולהחזיר לוועדה תשובה יותר מפורטת.

רעיה עדני: מעבר לתקציב הייעודי של עיריית אילת שהיא תקבל אנחנו גם נערכים לסייע לה באמצעות משרד התיירות.

רעיה עדני: אנחנו מבינים את הצורך לשקם את הנזקים בטיילת במיוחד כהכנה לצמיחה מחודשת של התיירות.

רעיה עדני: לכן אנחנו כן נקדים תשלומים שמיועדים לעיר אילת וכן נסייע לה לצאת לשיפוצים בצורה מהירה ולשקם מחדש את הטיילת.

רעיה עדני: לגבי השאלות של אביה על פרטי התוכנית – יש המון פרטים, והיו המון המון שאלות.

רעיה עדני: אני יכולה לעשות כאן סקירה, אבל זה נראה לי דברים שהם נורא טכניים ופרטניים ובאמת - - -אם יש שאלות רוחביות ספציפיות אני אשמח לענות.

עודד פורר: איפה יש פרסום טכני?

עודד פורר: בהקשר הזה של התוכנית, איפה אפשר לראות את כל פרטי התוכנית, כולל לוחות הזמנים, כולל המחויבויות של הממשלה?

רעיה עדני: אני חושבת שפורסמה הודעה - - -

עודד פורר: לא, לא הודעה לתקשורת.

עודד פורר: תוכנית.

רעיה עדני: התוכנית מפורטת גם במצגת, לדעתי, שעלתה לאתר של משרד האוצר.

רעיה עדני: כן, יש עדיין פרטים שעוד לא - - -בצורה רחבה.

רעיה עדני: אני אבקש להעביר את מה שיש לוועדה, אין בעיה.

אורית פרקש הכהן: השאלה מופנית על רעיה ואל ליאור – זה בעצם מתכתב עם כל מה שאמרנו בוועדה.

אורית פרקש הכהן: התוכנית לא כוללת, למעשה, עידוד שמירת עובדים במעגל התעסוקה כרגע.

אורית פרקש הכהן: אז רציתי לדעת מעבר לזה שאנחנו קובעים דעה, האם שקלתם את הדבר הזה ובעצם קיבעתם עמדה שבה אתם מעדיפים שמבחינה כלכלית עובדים ייצאו לחל"ת ויחזרו אחר כך.

אורית פרקש הכהן: כלומר, האם זה נעשה בצורה פשוט מושכלת, של מדיניות מסוימת?

אורית פרקש הכהן: ואם כן, מה הדעה שלך, כלומר של משרד האוצר.

אורית פרקש הכהן: ולליאור, שהוא נציג של תעשיית המלונאות – מה דעתך שלך בסוגייה הזו כמעסיק?

אורית פרקש הכהן: אני רוצה להבין את השיקולים, את היתרונות, את החסרונות מהצד שלך כמעסיק בלקבל למשל מנגנון כזה.

אורית פרקש הכהן: האם אתה מעדיף שהמדינה תוציא לחל"ת ותשלם, או שבאמת תיתן לך את היכולת באמצעות זה שהיא תממן לך 90% מהשכר וכו' וכו' כמו שנעשה בעולם לשמר עובדים במעגל הזה ככלי להתרומם הרבה יותר טוב אחר כך?

אורית פרקש הכהן: שאלה שנייה, לרעיה.

אורית פרקש הכהן: כללית, רוחבית – קרן ההלוואות לעסקים שאנחנו רואים שהיא מאוד מאוד מתקשה בעבודה בפועל – הבנקים לא נערכים עם כוח אדם מספיק, הגופים המתווכחים רק - - - אנחנו רואים את זה פשוט בכמות הבקשות לעומת כמות ההלוואות.

עודד פורר: אגב, החשב הכללי מתחמק מלהעביר את הנתונים לוועדה.

אורית פרקש הכהן: כן.

אורית פרקש הכהן: ממה ששמענו אתמול הוגשו אלפי בקשות לסיוע – שוב, ממאות אלפי עסקים, שזה גם סוג של בעיה, ונבחנו עשרות ואושרו 20 ומשהו או 40, אני לא זוכרת.

אורית פרקש הכהן: המספרים מדברים בעד עצמם.

אורית פרקש הכהן: כשאני עברתי על המסמך של אישור בדבר העברת ערבות מדינה, שאתם במשרד הוצאתם, וכשמסתכלים בעצם על סעיף 7 שלו, למרות שההכרזה החגיגית בפתח הדברים היא על הלוואה של מיליארדי שקלים, בסוף, כרגע, מקצים לקרן הזו רק 480 מיליון שקלים.

אורית פרקש הכהן: את בטח מודעת לזה.

עודד פורר: זה מה שעשינו פה, זה מה שאישרנו פה.

עודד פורר: זה ערבות מדינה כדי שבקרן יהיו 6 מיליארד שקל הלוואות.

עודד פורר: הם בכיף היו יכולים להקצות קצת יותר והיה לכם 10 ו-12 מיליארד שקל.

אורית פרקש הכהן: אבל אני רוצה לחדד משהו:

אורית פרקש הכהן: ערבות המדינה כולה היא רק 480 מיליון שקלים, כשבעצם ההכרזה היתה על קרן שתעמיד ערבות בסכום של 4 או 6 מיליארד – אני לא יודעת, זה כל פעם משתנה.

אורית פרקש הכהן: אז רציתי להבין את הפער הזה, והאם הוא נובע רק בגלל המצב התקציבי כרגע.

טלי לאופר: שלום.

טלי לאופר: אני מקשיבה לכל מה שנאמר ואני חייבת רגע לפנות למשרד התיירות ולהגיד שפשוט אנחנו חשים תסכול, כעס וייאוש מזה שבכל פעם שמשרד התיירות מדבר על כל גופי התיירות שניזוקו וכל הנושאים, הוא לא מתייחס לנושא משרדי הנסיעות והתיירות היוצאת.

טלי לאופר: אני רוצה להגיד בעניין הזה שמקודם נאמר שבלי חברות תעופה לא תהיה כאן תיירות נכנסת.

טלי לאופר: אז אני רוצה לומר שבלי משרדי נסיעות ובלי תיירות יוצאת לא יהיו כאן חברות תעופה.

טלי לאופר: אני חושבת שכל פעם מתעלמים מהעניין שתיירות זה מכלול.

טלי לאופר: זה מכלול של כולם – של בתי המלון, של התיירות הנכנסת, של התיירות היוצאת, של חברות התעופה ושל כולם.

טלי לאופר: ענף משרדי הנסיעות שכולל גם תיירות נכנסת וגם תיירות יוצאת היה הראשון ראשון שחטף את המכה, ואני אסביר למה: עוד לפני שבוטלה הטיסה הראשונה שתנחת כאן, במשרדי הנסיעות בגלל מה שקורה בעולם כבר חטפו את המכה.

טלי לאופר: הראשונים שיצאו לחל"ת, הראשונים שנמצאים בקריסה ושסגרו את המשרדים, והאחרונים שייצאו מהמשבר הזה.

טלי לאופר: כי גם כשאולמות האירועים כאן יחזרו לפעול, המסעדות ונהגי המוניות ובתי המלאכה - -

עודד פורר: ברור, ברור.

טלי לאופר: - - טיסה לחו"ל ייקח הרבה מאוד זמן.

טלי לאופר: הענף הזה בקריסה וחייב סיוע מיידי.

טלי לאופר: לא יכול להיות שתהיה הבחנה בין תיירות נכנסת ותיירות יוצאת ושלא יינתן מענה.

טלי לאופר: הדבר הראשון שאני מבקשת, מהבחינה הזאת – ורק לציין גם, אנחנו בחזית בלתי פוסקת לבד.

טלי לאופר: אנחנו מול כל הצרכנים.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: תתמקדי בנושא.

טלי לאופר: אין בעיה.

טלי לאופר: אז הדבר הראשון שאנחנו מבקשים – שבכל פיצוי, סיוע, הזרמה, חמצן – בכל נושא שמדובר פה כשמדובר ספציפית על ענף התיירות, יינתן מענה ספציפי ובאופן ברור גם למשרדי הנסיעות וגם לגופי התיירות היוצאת.

טלי לאופר: הדבר השני, ואני אתמקד – הדבר השני זה שהענף, כמו כל ענף התיירות אבל גם בענף הספציפי של משרדי נסיעות ומארגני תיירות יש גופים קטנים, יש גופים גדולים, יש פרילאנסרים, יש משרדים ענקיים, יש הכל.

עודד פורר: ברור.

עודד פורר: את לא צריכה לפרט את כל העוסקים בענף.

עודד פורר: הנקודה ברורה.

טלי לאופר: אני צריכה, בגלל שאחר כך יש התעלמות מהם.

טלי לאופר: בגלל זה אני מרגישה צורך לפרט את כל העוסקים בענף.

טלי לאופר: כל מה שאני רוצה להגיד זה שכשמדובר על הקרן בערבות מדינה אני מבקשת שבאופן דחוף יינתן מענה גם לגופים הגדולים, גם להיקפי מחזורים יותר גדולים, על מנת שכולם יקבלו מענה.

מיכל שיר סגמן: שאלה לאגף תקציבים – שאלתי כבר את הממונה על התקציבים האם יש פילוח לפי צרכי העסק, מצב נתון שבו הוא נמצא, חודשים קדימה ותוכנית יציאה?

מיכל שיר סגמן: כל עסק שהוא יש לו תוכנית עסקית.

מיכל שיר סגמן: יש תוכנית שהיא מדויקת ומפורטת.

מיכל שיר סגמן: האם יש לפי כל ענף למה הוא זקוק?

מיכל שיר סגמן: כי מה שאני שמעתי ממך היום, רעיה, זה איזושהי תוכנית שמתאימה כמעט לכל עסק.

מיכל שיר סגמן: זה משהו שהוא מאוד מאוד כללי.

מיכל שיר סגמן: האם יש פילוח פר ענף, פר עסק, שיודע גם להעריך לא רק מצב נתון – למה הוא זקוק, אלא גם חודשים קדימה, וכמובן – תוכנית יציאה?

מיכל שיר סגמן: שאלה שנייה – לגבי ערבות מדינה.

מיכל שיר סגמן: העלינו את זה שוב.

מיכל שיר סגמן: זה גם קשור לעסקים הקטנים, ולאו דווקא לבתי המלון.

מיכל שיר סגמן: שוב – זה עניין של צרכים.

מיכל שיר סגמן: בתי המלון יש להם צורך גבוה יותר בערבות מדינה, בעוד שעסקים קטנים אם הם ייקחו את ערבות המדינה ל 6-5 שנים, למרות שאין את הריביות, לפי הבנתי, בשנה הראשונה – עדיין, עסק אחרי שנת קורונה, החזר של כ-2,000 שקלים הלוואה ל 6-5 שנים זה משהו שיכול מאוד להכביד.

מיכל שיר סגמן: האם יש מקום להרחיב או להגדיל את השנים שבהם לוקחים את ההלוואה כדי לא להעמיס בתום המשבר הזה תזרימית, על אותם עסקים שנקלעו לקשיים?

יוסי פתאל: מה שמאוד מטריד זה בעצם מה שחושבים באוצר.

יוסי פתאל: אני לא יודע מה אצלנו בישראל יודעים שבאף מדינה אחרת לא מבינים, משום שבכל המדינות כולם משקיעים בנושא של התיירות ורואים בזה חשיבות רבה.

יוסי פתאל: אנחנו העברנו – ואנחנו - - - בצורה מפורשת: יש לנו עשרות אלפי הזמנות לסתיו ולחורף הקרוב ששוות 600, 800 מיליון דולר.

יוסי פתאל: הגשנו תוכנית פשוטה וצנועה של 50 מיליון שקל והיינו מוכנים להתחייב על ההכנסות למדינה, תשואה מובטחת.

יוסי פתאל: ואנחנו מקבלים כתף קרה, כאשר האוצר כרגע אומר – אני כרגע לא מתייחס למה שיהיה ואני עסוק רק בפיצוי של הקיים.

יוסי פתאל: אני מבין את זה.

יוסי פתאל: כמובן שהבעיות המידיות הן חשובות.

יוסי פתאל: אבל אנחנו אומרים – התיירות העולמית לא תקרוס.

יוסי פתאל: ההנחה שלא תהיה תיירות נכנסת מנותקת מהעובדות.

יוסי פתאל: אין לנו חדרים פנויים כרגע לחורף הקרוב במדינת ישראל עבור קבוצות.

יוסי פתאל: הענף הזה נכנס אל המשבר במצב של עודף ביקושים אדיר בכל העולם.

יוסי פתאל: זה הענף היחידי שאמור להכפיל את עצמו תוך 20-15 שנה.

יוסי פתאל: אין השקעה יותר בטוחה מזה.

יוסי פתאל: זה הענף הייצוא השישי בגודלו במדינת ישראל, שמייצר 6-5% ממקומות העבודה.

יוסי פתאל: אני לא מבין מתמטית את ההתנהלות של האוצר מולנו.

יוסי פתאל: ביקשנו שהנושא של שיווק – אנחנו לא מדברים על פיצויים, לא על מה אחרי.

יוסי פתאל: עשרות אלפי הזמנות שקיימות ודורשות המון טיפול, כי לא ברור מה יהיה עם התעופה.

יוסי פתאל: לא ברור מה יהיה עם הקבוצות, מה יהיה ההרכב שלהן, אבל אף אחד לא מבטל כרגע, או הרבה לא מבטלים.

יוסי פתאל: ביקשנו שהמדינה תמשיך לשווק את עצמה כפי שעושים כולם.

יוסי פתאל: אמרתי את זה בהזדמנויות אחרות בוועדה: כדאי שנהיה אור לגויים, לא כדאי שנסנוור אותם.

יוסי פתאל: כל המדינות בעולם - - -

מיקי לוי: יוסי, בכמה כסף מדובר, עבור שיווק לחורף הקרוב?

יוסי פתאל: אנחנו דיברנו על 50 מיליון והבטחנו שאנחנו נביא לפחות 600-500 מיליון דולר בחזרה.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: אני מבקש שהאוצר - - -

עודד פורר: היא תגיב גם לזה, במרוכז.

יוסי פתאל: אין ענף שעובר - - - ומדינת ישראל עברה ממאות מיליונים שהוכיחו את עצמם, לאפס.

יוסי פתאל: לא סביר, לענף שהוכיח את עצמו מבחינת תרומה כלכלית.

יוסי פתאל: לכן אנחנו מבקשים שהוועדה תבקש מהאוצר להתייחס לנושא הזה מתוך עובדות, ומתוך ההזמנות.

יוסי פתאל: העברנו להם גם דוגמאות של הזמנות, הזמנות שאנחנו יכולים להתחייב.

יוסי פתאל: אגב, זה גם קיים בהחלטה לשימור רצף פעילות, לשימור תשתית ארגונית שאנחנו לא כל כך נמצאים שם.

יוסי פתאל: בנושא של חל"ת, אני רוצה לחזור - - -

עודד פורר: אין טעם לחזור.

עודד פורר: אל תחזרו.

עודד פורר: סליחה שאני קצר רוח כלפי הדוברים.

עודד פורר: אל תחזרו על דברים שנאמרו פה עוד פעם ועוד פעם.

יוסי פתאל: החל"ת הגמיש – אף אחד לא מתייחס אליו.

עודד פורר: העלינו את זה.

עודד פורר: העלינו את זה בתחילת הדיון יחד עם מנכ"ל משרד התיירות, וזה גם ייצא בסיכום של הוועדה.

עודד פורר: אני רוצה להעלות עוד שני דברים, לפני שאת מגיבה רעיה.

עודד פורר: חשוב שתתייחסי אליהם.

עודד פורר: כמו אילת יש גם עוד עיר – טבריה.

עודד פורר: שם אין ראש עיר נבחר והעיר הזו גם ככה נמצאת במצוקה מאוד מאוד גדולה.

עודד פורר: היא גם עיר תיירות, לא פחות, וגם שם תעשיית התיירות היא קריטית.

עודד פורר: בנוסף גם – וזה בהתייחס גם לאילת וגם לטבריה, אנחנו מאוד מדברים על רשתות בתי המלון הגדולות.

עודד פורר: כ-605 מבתי המלון זה בתי מלון קטנים שלא נמצאים עם אותו אורך נשימה שיש, אולי, לפתאל ולישרוטל.

עודד פורר: איך אתם עוזרים להם להתגבר?

עודד פורר: לגבי ארנונה, ואנחנו נראה את זה אולי מחר בהרחבה בדיון עם מנכ"ל משרד הפנים – זה שנותנים פטור מארנונה זו היתה יוזמה של הוועדה.

עודד פורר: ביקשנו את זה, וזה מבורך.

עודד פורר: אבל הוועדה גם ביקשה שיפצו את הרשויות המקומיות – האוצר צריך לפצות את הרשויות המקומיות על אותה ארנונה.

מיקי לוי: השאלה אם יש לה תשובה גם לגבי בתי מלון שהתפוסה שלהם 15-10% ובכל זאת לא סוגרים, כי יש כאן אנשים שזקוקים גם לפתרון הזה.

מיקי לוי: אז תקבעו קריטריון – האם עד 10% תפוצה גם משוחררים מהארנונה?

מיקי לוי: בקשה.

רעיה עדני: אני אנסה להתייחס להכל.

רעיה עדני: בקשר לשאלתה של חברת הכנסת פרקש הכהן – המנגנון הסוציאלי שנועד לסייע לעובדים.

רעיה עדני: הוא נועד לסייע קודם כל, בראש ובראשונה לעובדים ולא לבעלי העסקים.

רעיה עדני: זו התפיסה, אני חושבת, שהנחתה את כל מי שבנה את המנגנון הזה, ואנחנו מנסים לשמר אותו ככזה.

רעיה עדני: עובדים במלון שיש לו כדאיות כלכלית להעסיק עובדים ויש לו פעילות לתת לעובדים שלו, שמייצרת לו הכנסות – הוא זה שאמור לספוג את שכרם.

רעיה עדני: אני מזכירה גם שבהוראת מנכ"ל הביטוח הלאומי לא קוזזו ימי החופש של העובדים כמו במצב רגיל.

רעיה עדני: כלומר, עובדים שיצאו לחל"ת הם עובדים שעדיין מחזיקים בימי החופש שלהם.

רעיה עדני: אני מזכירה שכל עובדי המדינה שלא הוגדרו כחיוניים – משתמשים בימי החופש האלה.

רעיה עדני: כלומר, החל"ת הוא אקסטרה.

רעיה עדני: אפילו עובדי המדינה לא ניהנו ממנו.

רעיה עדני: אנחנו חושבים שלא נכון במקומות שיש כדאיות כלכלית להעסיק עובדים – אין סיבה שהמדינה בסוף - - - בואו, המשאבים פה הם מוגבלים.

רעיה עדני: אנחנו נמצאים גם ככה במצב - - - לא התחלנו במצב משובח תקציבית, יש המון המון צרכים שצריך להיענות להם ולכן נכון למקד את הפתרונות במקומות שממש דורשים פתרונות.

רעיה עדני: לגבי קרן ההלוואות לעסקים ומה שדובר כאן, על המימוש שלה.

רעיה עדני: אנחנו ערים לבעייתיות שבקרן ולכן גם יש הפחתה משמעותית של הביטחונות שנדרשים.

רעיה עדני: אם בעבר היה צריך ביטחונות בהיקף של 25% מההלוואה –היום כבר הורדנו את זה ל-5% מההלוואה ביטחונות, היקף מאוד מצומצם שיאפשר להרבה יותר עסקים לעשות שימוש בקרן הזאת.

רעיה עדני: המנגנון של הקרן הוא לא מנגנון של מענק.

רעיה עדני: כלומר, המדינה היא ערבה להלוואה אבל היא לא מכסה 100% מההלוואה.

רעיה עדני: לכן, כל סכום תקציבי שניתן לקרן אפשר למנף אותו בצורה טובה, ולתת יותר ויותר הלוואות.

רעיה עדני: אנחנו נשמח לראות שיש שימוש בכלי הזה.

רעיה עדני: כרגע, ההיקפים של הקרן נראים לנו - - - מהנתונים שאנחנו מכירים.

רעיה עדני: אנחנו נשמח לראות שיש בקרן שימוש מיטבי, ואם יהיה צורך להגדיל אותה בעתיד אני בטוחה שאנחנו נשקול את זה, אבל כרגע פשוט אין צורך להגדיל אותה.

רעיה עדני: לגבי השאלה של חברת הכנסת שיר על ההסתכלות הענפית – אז כן, אנחנו עושים את הניסוחים הענפיים לכל ענף, גם לתיירות וגם לענפים אחרים במשק, להבין איפה הם נפגעו ואיפה חסמי היציאה שלהם מהמשבר ומה יהיה אפשר לעשות בעתיד, אם יימשכו המגבלות.

מיכל שיר סגמן: יהיה אפשר להציג לנו את התוכנית הזאת?

רעיה עדני: כרגע זה בעבודה.

רעיה עדני: אלה ניתוחים שאנחנו עושים בשוטף.

רעיה עדני: כשיהיה משהו מסודר לגבי תוכנית היציאה מהמשבר – אני בטוחה שזה יגיע לוועדה.

עודד פורר: אין להם תוכנית.

רעיה עדני: כרגע ההבנה שהמצוקה היא רוחבית ולכן נכון להתייחס אליה בצורה רוחבית.

עודד פורר: פרולה, פרולה.

רעיה עדני: שוב, אין טעם להשאיר 100% מעובדי ענף המלונאות בפעולה כי אין פעילות בענף המלונאות.

רעיה עדני: ולכן, אין טעם לתת סבסוד למעסיקים.

רעיה עדני: קיימנו על זה - - - בתי המלונות טוב ממני, אבל אין טעם להחזיק את המלון ב-100% תפוסה של עובדים כי אין מה לעשות עם 100% מהעובדים.

רעיה עדני: לגבי מה שאמר יוסי פתאל – אנחנו ערים לבעייתיות של התיירות הנכנסת.

רעיה עדני: אני חושבת שיש כבר היום למשרד התיירות את קרן השיווק שנותנת מענה מסוים, יכול להיות שאנחנו נוכל לעשות שם איזה שהן התאמות בשבי לנסות לסייע, אבל ברור שהענף הזה – אי הוודאות לגבי היציאה מהמשבר קיימת, וגם אם כרגע לא מבטלים לחורף הקרוב, אף אחד לא יודע עדיין איך המשבר הזה מתגלגל ומתי יהיה אפשר לצאת.

רעיה עדני: לכן, לא נכון יהיה כרגע להשקיע כספים.

רעיה עדני: אנחנו נשמח כשהתמונה תתבהר קצת להבין איך אפשר לעשות את ההתאמות הנדרשות בשביל לוודא שהענף הזה חוזר למה שהוא היה.

רעיה עדני: לגבי השאלה של היושב-ראש על טבריה – את אילת אני מכירה לא רע.

רעיה עדני: אני חייבת להגיד שאת טבריה אני לא מכירה מספיק טוב, את התמונה של הרשות המקומית.

רעיה עדני: אני מוכנה ללכת לבדוק - - -

עודד פורר: מישהו באגף מכיר?

רעיה עדני: כן.

רעיה עדני: בדרך כלל מי שמתעסק עם זה זה משרד הפנים, ו - - - פנים.

עודד פורר: אבל אני מדבר כרגע ברמה התיירותית.

אמיר הלוי: אני אשמח להתייחס לטבריה.

רעיה עדני: אין בעיה, אמיר מכיר טוב ממני.

רעיה עדני: המענה שבדרך כלל ניתן זה מענה שניתן דרך הרשות המקומית ולכן העבודה היא הרבה פעמים מול הרשות המקומית.

רעיה עדני: אני אבדוק, כמובן אצלנו.

רעיה עדני: אצל אילת זה שילוב – המענה ניתן בשילוב של צוות תיירות וצוות פנים, כלומר, גם לעירייה וגם לענף התיירות.

עודד פורר: אוקיי.

עודד פורר: לגבי מלונות קטנים?

רעיה עדני: אני פחות מכירה את זה בהיבט של טבריה.

רעיה עדני: לגבי המלונות הקטנים, אנחנו ערים לזה שהמצב שלהם הרבה יותר קשה.

רעיה עדני: דרך אגב, בגלל זה גם דחפנו את משרד הביטחון שבהתחלה, אם מי שזוכר, בחר להתקשר עם הרשתות הגדולות לגבי השיכון של כל מיני צרכים של המדינה במלונות.

רעיה עדני: המדינה מוציאה עשרות מיליוני שקלים בחודש על שיכון מלונאי בעת הקורונה.

רעיה עדני: אנחנו דחפנו שזה ייפתח לכלל המלונות ולא רק למלונות דן, או לרשתות בכלל, אבל אנחנו נשמח שהתחרות תהיה שוויונית וכל המלונות יוכלו ליהנות מרעיון הזרימה לשוק בשביל להיענות לצרכים שלה.

עודד פורר: לא התייחסת לא לארנונה ולא לסוכני נסיעות.

רעיה עדני: אז לארנונה – ההנחה לא תלויה בהיקף התפוסה של המלונות.

רעיה עדני: לזה היושב-ראש מתכוון, אם אני מבינה נכון.

עודד פורר: אני גם שאלתי – האם אתם משפים את הרשויות המקומיות בגין הפטור מארנונה.

רעיה עדני: אז אחד – היא לא תלויה בתפיסה של המלונות ולכן כלל המלונות, להבנתי, אמורים להיות זכאים לזה.

רעיה עדני: ולגבי הפיצוי – כן, המדינה תיתן פיצוי לרשויות המקומיות בגין ההפחתה הזו בארנונה.

רעיה עדני: אין כוונה להשאיר את הרשויות המקומיות ללא מענה, בעיקר לא את החלשות בהן.

עודד פורר: ולגבי סוכני הנסיעות?

רעיה עדני: אני חושבת שהשאלה היתה מופנית יותר למשרד התיירות מאשר אלי, אבל שוב – אנחנו - - - בניתוח לעתיד לפי ענפים אנחנו נעשה את ה - - -

אמיר הלוי: לגבי סוכני הנסיעות – כמו שטלי יודעת, המשרד שעובד מולם הוא לא משרד התיירות.

אמיר הלוי: אנחנו נמדדנו על תיירות נכנסת ולשמחתי לא על תיירות יוצאת, למרות שגם שם נשברו שיאים.

אמיר הלוי: אני מסכים עם כל מה שנאמר פה על הצורך לחזק עכשיו את תיירות הפנים ולדאוג לחופשות בישראל.

אמיר הלוי: אני מבין את המצוקה של הסוכנים, ואנחנו נעשה הכל כדי לסייע.

אמיר הלוי: רק צריך לזכור – למשרד התיירות אין רגולציה.

אמיר הלוי: הוא לא טיפל בשנים האחרונות בסוכנים.

אמיר הלוי: היתה שם פריחה גדולה.

אמיר הלוי: זה כואב מאוד.

אמיר הלוי: אנחנו נצטרך יחד עם משרד הכלכלה למצוא איך מסייעים לעניין הזה כי ברור שזו פה שוקת שבורה, הרבה אנשים שהם בחוץ, וכל הסיוע הרוחבי שדובר עליו אתמול, ואני מקווה שבאמת יהיה ברור וממוקד, אמור לתת לזה מענה.

אמיר הלוי: אני אומר עוד פעם – אנחנו נעשה הכל, אבל צריך לזכור – זה לא היה במנדט שלנו.

אמיר הלוי: הם הסתדרו לבד, בניגוד למארגני התיירות, מורי הדרך, מלונות וכו'.

אמיר הלוי: אבל שוב צריך לזכור – זה לא אצלנו.

אמיר הלוי: זה לגבי הסוכנים, וטלי יודעת את זה.

אמיר הלוי: דבר שני זה לגבי טבריה.

אמיר הלוי: זו עיר תיירות, אבל היא במצב שונה מאוד מאילת.

אמיר הלוי: היא ירדה ממפת התיירות המקומית כמעט לחלוטין.

אמיר הלוי: היא בנויה רק על תיירות צליינית, שכל ההערכות מראות שהשיקום יהיה יותר קשה והוא ייקח יותר זמן, והוא תלוי בטיסות ותלוי במתי התיירות הצליינית – שצריך לזכור, במציאות הקשה שאנחנו נמצאים בה היא יותר מבוגרת, יכול להיות שייקח לה יותר זמן לחזור ולטוס במטוסים.

אמיר הלוי: לכן, טבריה תצטרך מענה מיוחד.

אמיר הלוי: אני הייתי שם לאחרונה עם ראש העיר הממונה, מוני מעתוק.

אמיר הלוי: אני חושב שיש לנו תוכניות מצוינות לטבריה, ויש תקציבים בעיקר לתשתיות.

אמיר הלוי: אנחנו עובדים שם כבר על פתיחת לשכת תיירות, אנחנו מנסים להחזיר את טבריה, כי ברור שהאתגר הגדול שעומד לפתחתנו הוא להחזיר אותה למפת תיירות הפנים ולהחזיר את הישראלים לטייל בה.

אמיר הלוי: עם קצת תיקון תשתיתי שם ואחרי הרבה שנים של חוסר יציבות פוליטית שיש שם בצורה רצינית לעיר – אז אני מקווה שנעשה את זה.

אמיר הלוי: אבל ההערה היא נכונה.

אמיר הלוי: טבריה היא עיר שמאוד צריכה את הטיפול הממוקד הזה, ואנחנו נעשה את זה.

אמיר חייק: אדוני יושב-ראש הוועדה, חברי הוועדה, תודה לכם על הדיון החשוב הזה.

אמיר חייק: במאמר אחד מוסגר של עמדת הארגונים העסקיים בכלל בישראל – התוכנית שהוצגה אתמול מביכה.

אמיר חייק: הוצגו 80 מיליארד שקלים, אין בהם גם לא 40 וגם לא 20, לצערי.

אמיר חייק: אנחנו עדיין נמצאים בזריית חול על מה הולכים ואיך מסייעים לענפי המשק בכלל.

אמיר חייק: אני רוצה להגיע למלונאות.

אמיר חייק: הענף שלנו הוא ענף שסגור היום ב-98%.

אמיר חייק: 95% מהעובדים שלנו בבית, וכשסוגרים מלון זה לא לסגור וללכת, לקשור אופניים לעץ.

אמיר חייק: כשסוגרים מלון צריכים עדיין להחזיק שם שומרים כי אחרת תהיה פריצה וביזה, צריכים עדיין להחזיק אנשי תחזוקה כדי לשמור על המערכות פועלות וחיות כי אחרת הנזק יהיה יותר גדול מהתועלת.

אמיר חייק: צריך לזכור: כשיש לנו כענף בין 150 ל-200 מיליון שקלים בחודש הוצאות שוטפות, מהם אפשר להוריד את הארנונה, ובאמת ההחלטה על הארנונה מקלה עלינו.

אמיר חייק: אני לא בטוח שזה יעזור כרגע על שלושה חודשים, נגיע לגשר ונעבור אותו.

אמיר חייק: בינתיים זו החלטה נכונה וטובה.

אמיר חייק: הענף שלנו מחייב התייחסות שונה, כי עדיין יש שכירויות, ועדיין יש עובדים והיינו רוצים לראות פתרון לפי מתווה "צוק איתן", כלומר, הפרשי מחזורים בניכוי לפחות הוצאות, וזה דבר שנגיע אליו במוקדם או במאוחר, רק הוודאות חשובה לנו מאוד מאוד.

אמיר חייק: זה ענף שההתאוששות שלו תהיה מאוד מאוד איטית.

אמיר חייק: תיירות הפנים – נכון, תכסה על חלק מהצרה, אבל אנחנו לא נראה פה מהר מאוד בתקופה הקצרה, לפחות, תיירות חוץ, וכאן כדי לדחוף, אם מדברים על לדחוף את תיירות הפנים הייתי מעביר את הפטור ממע"מ שיש לתיירות חוץ לתיירות פנים עד אשר יעבור זעם, כדי שנוכל גם לתמוך בתיירים שלנו ולדחוף את הישראלים לתוך בתי המלון, כשהמדינה תיתן את חלקה דרך המע"מ.

אמיר חייק: רעיה עדני דיר על 5 מיליארד שקלים לענף התיירות.

אמיר חייק: אני מאוד מאוד שמחתי לשמוע את זה.

אמיר חייק: אני אשמח לקבל לו"ז מסודר על התוכניות הללו, לאן הולכים 5 מיליארד השקלים האלה, מתי נראה אותם, ואיך הענף יוכל לקבל צינור חמצן דרך 5 מיליון השקלים הללו.

אמיר חייק: לגבי משרד התיירות היינו רוצים לראות מיליארד שקלים שעוברים אל המשרד.

רעיה עדני: אמיר, רק כדי להבהיר – 5 מיליארד שקל מענק לעסקים.

עודד פורר: כשאת אמרת 5 מיליארד שקל, את מתכוונת לקרן?

עודד פורר: לקרן ההלוואות?

רעיה עדני: לא.

רעיה עדני: למענק.

עודד פורר: כללי לכל העסקים במדינת ישראל.

רעיה עדני: מענק - - - שיחולק לעסקים לפי היקף העסקת העובדים שלו.

אמיר חייק: טוב, אז כנראה שהתכוונתם למשהו אחר.

אמיר חייק: אני מצטער כרגע לשמוע את זה.

אמיר חייק: אבל בואו נדבר על 5 מיליארד שקלים.

אמיר חייק: אנחנו הצענו, הוועדה הציעה, גם, לחלק מיליארד שקלים לכל משרד רלבנטי כדי לתמוך בענפי המשק, ביניהם – מיליארד שקלים למשרד התיירות.

אמיר חייק: אם משרד התיירות היה עומד היום עם מיליארד שקלים הוא היה יכול לפתור למלונאים את הדימום בשלושת החודשים הקרובים והיה יכול לפתור את הבעיה של הסוכנים, והיה לו גם כסף לשיווק.

אמיר חייק: זה נכון להעביר את זה וזה נכון להעביר את זה כמה שיותר מהר, רק הבעיה היא שכאשר מקבלים החלטות ומוציאים אותן מהכוח אל הפועל יש הבדל זמנים גדול מדי וזה הורס לנו את הוודאות ולפעול - - -.

אמיר חייק: בינתיים, כשתבואו עם הכסף לא יהיה למי לתת אותו.

אמיר חייק: לכן אני חוזר שוב לנושא של הצעת חוק.

אמיר חייק: אם לא תהיה ברירה בסוף, אגף התקציבים, אני מכיר אותו הרבה מאוד שנים, יפעל רק כשיש איום של הצעת חוק.

אמיר חייק: אז רבותיי, אל תגיעו למצב הזה.

אמיר חייק: תפתרו את הבעיה, ואל תספרו סיפורים ותרימו רימוני עשן.

אמיר חייק: תודה רבה.

תומר מור: דבר ראשון – כבוד היושב-ראש, תודה רבה על ההזדמנות ועל הישיבות החשובות האלה בתקופה הזו.

תומר מור: בשם המסעדנים מכל רחבי הארץ, אני רוצה רק להבין.

תומר מור: העלו פה כל מיני טענות וסוגיות, אני תומך גם בדבריו של חברי, אמיר חייק, מהמלונאות.

תומר מור: יש הרבה מאוד הוצאות נילוות וזה שהעסקים נסגרו זה לא אומר שהפעילות הכלכלית שלהם נגמרה, להפך.

תומר מור: היא רק עכשיו מחמירה, גם לאור מצב החומרה באשראי הבנקאי ועוד כהנה וכהנה.

תומר מור: כולם מכירים.

תומר מור: אני הייתי רוצה לדעת מהאוצר, לשמוע, איך אפשר, ואני יודע שהאוצר עסוק ואני יודע שכוונתם טובה, אבל מניסיוני רב השנים אני גם יודע – ויסלחו לי כולם, בדרך כלל הם מפספסים בגדול כשזה מגיע להורדה לשטח.

תומר מור: בכותרות זה יפה, בתכלס זה לא פוגע.

תומר מור: יש פה אנשים, והמשבר הוא משבר עולמי.

תומר מור: הודיעו שהולכים לתת את הכספים.

תומר מור: אני, בבקשה, רוצה לדעת מה המנגנון ומי האנשים שישבו סביב השולחן כדי לקבוע בסופו של דבר מה המנגנון ואיך הכסף מחולק, איך הוא יורד לשטח, איך הוא מגיע לחשבונות של בעלי העסקים.

תומר מור: ההרגשה שלנו היא שהסיוע הוא בסכומים מאוד גדולים ובפועל רוב התעשייה ורוב המגזרים – במיוחד המגזר שלנו, שנפגע מאוד בצורה חמורה, בסוף לא יראה שקל אחד של פיצוי, אבל תמיד יגידו לו – נתנו.

תומר מור: אז בבקשה, אני אשמח לדעת איך המנגנון הזה הולך לעבוד, ואם אנחנו יכולים, בעלי העסקים והארגונים, לשבת שם בשולחן בוועדה ולקבוע יחד יד ביד את המנגנון כדי שבאמת הכספים יעברו.

עודד פורר: נמצא אתנו על הקו מרק כנצלסון מעמותת תיירות מרפא.

עודד פורר: בבקשה.

מרק כצנלסון: שלום רב.

מרק כצנלסון: שומעים אותי?

מרק כצנלסון: תודה רבה על ההזדמנות לדבר על הנושא.

מרק כצנלסון: ענף תיירות מרפא מביא לפחות פי 4 יותר כספים.

מרק כצנלסון: כל תייר מרפא שמגיע, יותר מאשר תייר רגיל מתגמל גם את נושא התיירות וגם את מערכת הבריאות של מדינת ישראל.

מרק כצנלסון: נפגענו ראשונים.

מרק כצנלסון: מ-12 למרץ אסור להביא לפה תיירי מרפא לבתי החולים.

מרק כצנלסון: חלק מהתיירים שהיו כבר באמצע הטיפולים או בתחילתם אסרו עליהם לקבל טיפולים, אלה שהגיעו עוד לפני 12 למרץ.

מרק כצנלסון: היתה מצוקה מאוד גדולה לחולים הללו.

מרק כצנלסון: חלק מהם חזרו לביתם בלי שקיבלו טפול רפואי כלל, ולא היו בסיכון או בחשד של הידבקות בקורונה.

מרק כצנלסון: חלק מהם גם היו מוכנים להישאר בישראל ולעבור שבועיים של בידוד – מצב מאוד מתסכל.

מרק כצנלסון: חובה לציין שאנחנו האחרונים שנתחיל להביא לפה תיירי מרפא, מהנסיבות הברורות שאנחנו מבינים עכשיו שמשרד הבריאות לא נותן לתיירי מרפא להיכנס לבתי החולים במדינת ישראל עכשיו.

מרק כצנלסון: אני רק מבקש דבר אחד: אנחנו חייבים להיות חלק אינטגרלי של מקבלי עזרה במשרד התיירות ובמשרד האוצר.

מרק כצנלסון: אנחנו נעזור למערכת הבריאות של מדינת ישראל להביא את הכסף הדרוש, כשאנחנו מבינים עכשיו עד כמה המערכת הזו פגועה והיא במצוקה.

מרק כצנלסון: חייבים להתייחס אלינו כי זה ישתלם.

מרק כצנלסון: אלפי עובדים יושבים בבית, לא עובדים כלל, ומחכים עד שיעבור המשבר הזה.

מרק כצנלסון: אני מאוד מבקש התייחסות לחברות תיירות מרפא כי זה מאוד חשוב למערכת הבריאות של מדינת ישראל.

מרק כצנלסון: תודה.

אופיר מילר: קודם כל תודה רבה על הישיבה החשובה.

אופיר מילר: הייתי קצת מוטרד לפני הישיבה ואחרי הישיבה אני הרבה יותר מוטרד כי אני לא רואה לאן אנחנו הולכים, ואני ממש לא אופטימי.

אופיר מילר: איך אמרו פה הרבה מהדוברים?

אופיר מילר: אנחנו כנראה הראשונים שניפגש במידה והמשבר יסתיים בהקדם, נוכל להיפגש עם כל אותם אנשים שירצו לצאת קצת מהבית ולתת לילדים שלהם קצת נופש וקצת בריאות נפש.

אופיר מילר: השאלה אם אנחנו נשרוד פה אחרי המשבר, זו השאלה.

אופיר מילר: אני חייב להגיד לכם שעם כל התוכניות הנהדרות וכל השיווק הנהדר בחדשות הערב, בסופו של דבר כששאלתי את רוב החברים בהתאחדות מי השיג הצליח להשיג נייר על הלוואה אחת שהמדינה טוענת שהיא נותנת, אף אחד לא הצליח.

אופיר מילר: לאיפה הכסף הזה הולך?

אופיר מילר: איפה הוא נמצא?

אופיר מילר: למה לא יורד לשטח?

אופיר מילר: למה הוא לא יורד לבנקים, למה לא יורד לאותן קרנות שטוענים שהן פורסות.

אופיר מילר: איפה הכסף נמצא?

אופיר מילר: אז אם כולם מדברים על היום שאחרי, לא יהיה פה מישהו שיפעל פה ביום שאחרי, ומשרד האוצר חייב להבין את זה.

אופיר מילר: אתם צריכים לרדת לשטח – יש פה מצוקה אמיתית של האנשים.

אופיר מילר: זה דבר ראשון.

אופיר מילר: כשמדברים על היום שאחרי – אני מבקש.

אופיר מילר: התאחדות האטרקציות מייצגת עשרות אלפי עובדים שכרגע מובטלים, יושבים בבית.

אופיר מילר: אנחנו נהיה חייבים להיכלל בכל תוכנית שתצא אחרי שיסתיים המשבר הזה.

אופיר מילר: אני חושב שמשרד התיירות צריך להכין תוכנית שלמה עם כל הענפים, כבר עכשיו, להגיש אותה למשרד האוצר, שמשרד האוצר יאשר את התוכנית ליום שאחרי, ולא שביום שאחרי אנחנו נעמוד ונתחיל להכין תוכניות של מה שיבוא ויקרה.

אופיר מילר: דבר אחרון –ונבקש תשובה ממשרד האוצר- חלק מבעלי האטרקציות הם שכירים בעלי עניין.

אופיר מילר: זאת אומרת, הם הקימו חברות, אבל הם שכירים בתוך החברה, ומאחר והם בעלי עניין לא ניתן לשלם להם כסף – לא פיצויים ולא דמי אבטלה.

אופיר מילר: אני מבקש לדעת מה עושים עם אותם האנשים האלה.

עודד פורר: השאלה לגבי העניין הזה עולה פעם אחרי פעם לא רק בנושא של האטרקציות.

עודד פורר: זה חלק מכל הדיל לגבי עצמאים וגם שכירים שהם בעלי שליטה שמוצאים את עצמם ערומים בסיטואציה הזו.

רעיה עדני: אני אתייחס לגבי האטרקציות – ברובם מדובר בעצמאים.

רעיה עדני: כידוע יש מענק עצמאים שהורחב גם אתמול בערב.

רעיה עדני: המענק הזה יהיה דרך רשות המסים שכבר יושבת היום לגבש את האופן שבו יצטרכו להגיש את הטפסים ולקבל את המענק.

אורית פרקש הכהן: היום היא יושבת לגבש?

אורית פרקש הכהן: מדברים על זה שלושה שבועות.

רעיה עדני: זה נכון שייקח זמן בגלל מגבלות ביורוקרטיות עד שהמענק הזה ישולם, אבל המענק הזה יעבור דרך רשות המסים, יצטרכו לגשת ולקבל מרשות המסים ולהגיש אליהם את החומרים הרלבנטיים.

רעיה עדני: לגבי האופן שבו יעבדו הקרנות – הדברים האלה מגובשים על ידי אנשי מקצוע.

רעיה עדני: המתווה יפורסם בימים הקרובים, גם של המענקים וגם של הקרנות, ואני בטוחה שכולם יוכלו לגשת ולהעיר הערות.

רעיה עדני: במידה ויהיו דברים שנאלץ לתקן – נתקן אותם.

רעיה עדני: יש עוד משהו שלא התייחסתי אליו?

רעיה עדני: להבנתי התייחסתי להכל.

עודד פורר: לא לגבי המסעדות, לא לגבי תיירות מרפא.

רעיה עדני: המסעדות מקבלות מענה כמו ששאר ענפי התעשייה.

רעיה עדני: זה באמת יותר בעולמות של משרד הכלכלה ופחות בעולמות של משרד התיירות שבאופן מסורתי לא התייחס לכך.

רעיה עדני: אנחנו ערים למצוקה הקשה של - - -

עודד פורר: הבעיה היא שגם משרד הכלכלה לא מתייחס למסעדות.

עודד פורר: אם תוכלו להגיד באמת – איזה ענף אחראי על ענף המסעדנות?

רעיה עדני: להבנתי – משרד הכלכלה.

רעיה עדני: אני אשמח להתייחס.

רעיה עדני: אני חושבת שהמענה, גם שהזכיר יו"ר התאחדות המסעדנים, להבנתי הבעיה המרכזית היא שהם לא הצליחו להבין את הפירוט של תוכנית הסיוע.

רעיה עדני: אנחנו בתוכנית הסיוע לגמרי נותנים מענה ומתייחסים גם אליהם.

עודד פורר: אני מציע שמשרד האוצר ישיק עכשיו – תעבדו על תוכנית, כי אתם עובדים בעיקר על תוכניות, על תוכנית לקורסים כדי להבין את התוכניות שמשרד האוצר מפרסם, כי אף אחד לא מצליח להבין אותן.

עודד פורר: אולי ניתן תקציב לקורסים להבנת התוכניות שמשרד האוצר מפרסם.

עודד פורר: אנחנו צוחקים, אבל אנשים יושבים בבית ולא יודעים מה יעלה בגורלם.

עודד פורר: אתם מספרים שהתוכניות נהדרות והנתונים והקולות בשטח מראים אחרת.

רעיה עדני: אני מבינה את המצוקה הקשה.

רעיה עדני: אנחנו מנסים לעשות את המקסימום בשביל לנסות ולהבהיר כמה שאפשר את התוכניות.

רעיה עדני: זה דורש התנהלות מיוחדת של הממשלה.

רעיה עדני: המשבר הזה הוא משבר בלתי צפוי.

עודד פורר: אבל אם זה דורש התנהלות מיוחדת של הממשלה אתם חייבים לבזר סמכויות.

עודד פורר: אתם לא יכולים להשאיר - - -אתם לא מצליחים לעמוד בעומס הזה.

עודד פורר: אתם לא תצליחו גם.

עודד פורר: אני אומר את זה עוד הפעם לך, ולך זה לממונה על התקציבים, שאת שלוחתו.

עודד פורר: אני אומר לכם את זה – אתם צריכים גם לרכז את הסמכויות בנושא קבלת ההחלטות ולקבל החלטות, ואז לבזר את הסמכויות ולתת למשרדים לעבוד.

עודד פורר: יש לכם מנכ"לי משרדים.

עודד פורר: יש לכם אנשים שיודעים לעבוד.

עודד פורר: משרד התיירות יודע יותר טוב מכם איך לתמוך בענפי התיירות.

עודד פורר: תנו לו את התקציב, הוא יתמוך.

עודד פורר: משרד הכלכלה יודע איך לתמוך בענפי התעשייה.

עודד פורר: תנו לו את התקציב – הוא יתמוך.

עודד פורר: ואתם תישארו, באמת, עם מה שנופל בין הכיסאות.

עודד פורר: אבל אתם מנסים לנהל את הכל דרך אגף התקציבים.

עודד פורר: זה לא יילך.

רעיה עדני: חד משמעית – מדובר בגוף מטה.

רעיה עדני: אף תקציב לא ייצא דרך אגף תקציבים.

רעיה עדני: אין לנו בכלל מנגנון כזה.

עודד פורר: כן, אף תקציב לא יוצא דרך אגף תקציבים אבל אף משרד לא יכול להוציא שום דבר בלי שאתם מאשרים לו.

רעיה עדני: או דרך רשות המסים, או דרך משרד הכלכלה, או דרך משרד התיירות – חד משמעית, מי שיבצע כל אחת מהפעולות שהזכרתי, הם יהיו המשרדים הרלבנטיים.

דיקלה כהן שינפלד: שני דברים – מכיוון שאנחנו מכירים את משרד האוצר היטב אנחנו בעצמנו מכינים עבודה מעמיקה, יסודית, באמצעות חברת דה –לויד על כל כלי הסיוע שענף התיירות ותעשיית התיירות תצטרך, על כל ענפיה.

דיקלה כהן שינפלד: כלומר, גם הזכיר את זה הנציג מהאטרקציות וגם חברת הכנסת מיכל שיר שאלה על זה – בכל מה שקשור לסיוע על פי ענפי תיירות, כל אחד לפי הצורך שלו – אין דומה מארגן תיירות לסוכן נסיעות, למורה דרך לאטרקציות – כל אחד מהם יש להם צרכים בכירים ודרישות אחרות, ואנחנו נגיש תוכנית מפורטת שאנחנו עובדים עליה היום, בתקווה שמשרד האוצר יסכים לקבל אותה ולהיעזר בה.

דיקלה כהן שינפלד: זה בנוגע לעניין הזה.

דיקלה כהן שינפלד: חשוב להגיד, כי אנחנו כן עם האצבע על הדופק גם כל מה שקשור למדינות אחרות.

דיקלה כהן שינפלד: שמעתם את הסקירה שעשינו.

דיקלה כהן שינפלד: אנחנו באמת בודקים מה אפשר לעשות, ואנחנו מקווים להיות מסוגלים לתת את המענה הזה לענפים השונים.

עודד פורר: לפני הסיכום – מנכ"ל משרד התיירות רוצה לומר משהו?

אמיר הלוי: אני חושב שאנחנו נמצאים עכשיו ברגע קריטי, שאם נתעשת ונדע להציב יעדים ותקציבים מידיים ולשמר את התשתית שנבנתה פה בעמל רב ולסייע לתעשייה הזו שהיא באמת חזקה, אופטימית, אבל חייבת היום את גלגלי ההצלה הממוקדים כדי שאנחנו נוכל להיות בטוחים שאנחנו צולחים את המשבר הזה.

אמיר הלוי: צריך לזכור שזה ממש לא דומה לשום תעשייה אחרת.

אמיר הלוי: החזרה פה תהיה איטית, תלויה במה שיקרה בעולם, ולכן חשוב לנו תקציב גדול, ובכוונה נתתי דוגמה במרכז ההשקעות של סדר גודל של 200 מיליון שקל כדי לשמור פה את עבודות התשתית שכבר עובדות.

אמיר הלוי: אנחנו נצטרך פה מענה.

אמיר הלוי: הוזכרו פה מסעדות, סוכני נסיעות - הם לא במנדט שלנו.

אמיר הלוי: אנחנו מול המסעדות אבל עושים את כל פעילות קידום המכירות שלהם בחו"ל לאורך השנים ואנחנו נרצה לעשות את זה הרבה יותר כשיגמר המשבר, או כל כלי סיוע אחר – מול משרד הכלכלה, הרשות לעסקים, וכו'.

אמיר הלוי: כמו ששמעתם פה – התחלנו עבודה מאוד גדולה של חברת ייעוץ בין-לאומית שתיתן לנון פה מענה לכל הצרכים, יחד עם כל הנתונים ששמעתם מה WTO שזה ארגון תיירות העולמי, אבל בסוף נדגיש פה – באמת חשוב שהוועדה תקרא למשרד האוצר ולאגף התקציבים פה להעמיד תקציב למשרד התיירות, גדול, כפוף לתוכנית שתוגש אליהם בקרוב, בכדי שאנחנו נסייע לתעשיית התיירות, למלונאים, למארגני התיירות לצלוח את התקופה הקשה שנקלענו אליה.

עודד פורר: תודה, אמיר.

עודד פורר: אני רוצה לסכם.

עודד פורר: ראשית, תודה לכל מי שהשתתף בדיון ולקח בו חלק.

עודד פורר: אני חייב לומר שדווקא בדיון הזה- אולי מפה צריך להוציא גם למשק מסר של תקווה.

עודד פורר: כל הזמן מספרים לנו על האסון הכלכלי, והאסון הכלכלי – המשק הישראלי יידע להתאושש מהמשבר הזה.

עודד פורר: אפשר לצאת ממנו.

עודד פורר: צריך לתת אופק לציבור, אופק לאזרחים, אופק למגזר העסקי והכלכלי.

עודד פורר: לשמוע כל הזמן רק שאנחנו בפני אסון כלכלי, אסון כלכלי – זו לא תוכנית עבודה.

עודד פורר: אפשר להגיד שיש כאן משבר כלכלי – זה ברור לכולם כשכל העסקים סגורים, אבל עם תוכניות נכונות ועבודה נכונה יש כאן הזדמנות גדולה.

עודד פורר: אני מסכים עם מה שאמר מנכ"ל משרד התיירות שדווקא בענף התיירות, ישראל היא למודת משברים מכל מיני אירועים ביטחוניים כאלה ואחרים, יש לנו את היכולת לצאת מהמשבר הזה מאוד מהר ואולי להיות צעד אחד קדימה לפני כל העולם עד שהם יתעוררו ויבינו איך יוצאים מהמשבר הזה.

עודד פורר: אבל בשביל זה צריך ממשלה מתפקדת ותוכניות, ותוכניות שכוללות גם תוכנית יציאה מהמשבר.

עודד פורר: אי אפשר רק להגיד – אנחנו עושים עכשיו רק תוכנית להתמודדות מיידית עם המצב.

עודד פורר: חלק מההתמודדות המיידית היא שרטוט נתיב היציאה.

עודד פורר: כל מי שמחובר עכשיו בזום אלינו, כל מי שצופה בוועדה באתר האינטרנט רוצה לדעת מה היא תוכנית היציאה מהמשבר, שברגע שההגבלות יתחילו לרדת איך אנחנו יוצאים מהמשבר, וכן – מה יתנו לענפים, איזו תקווה יתנו לענפים, איזה אופק יתנו להם, שהם יוכלו להיות עם חיים קצת יותר קלים בשנה הקרובה כדי להתאושש מהמשבר הזה.

עודד פורר: כדי לעשות את זה חייבים לבזר סמכויות.

עודד פורר: אני קורא לאגף התקציבים לבזר את הסמכויות שלו לכלל משרדי הממשלה, ובוודאי למשרד התיירות.

עודד פורר: צריך להעניק תקציב של סדר גודל 700 מיליון שקל – אם אני לוקח את הדרישות ששמענו פה מהשטח וממנכ"ל משרד התיירות – שיועברו למשרד התיירות, כדי שמשרד התיירות יפעל על פי התוכניות שלו.

עודד פורר: אגף התקציבים לא יכול לנהל את המדינה.

עודד פורר: צריך לתת למשרדים לפעול.

עודד פורר: 700 מיליון שקל בהתאם לתוכניות – אני בטוח שמשרד התיירות מספיק מקצועי, מספיק אחראי כדי לדעת איך להוריד את הכסף הזה לשטח לאורך תקופה של סדר גודל של שנה, כולל שיווק, ולתת אופק לעסקים, כולל מתן אלטרנטיבה בעסקים מסוימים בתנאים מסוימים – כן להפוך את החל"ת למענק לעסקים כדי שהם ישמרו את העובדים.

עודד פורר: לנו חשוב שהעובדים האלה יידעו שיש להם מקום לחזור אליו מייד בגמר המשבר.

עודד פורר: אמיר, אני רוצה לפנות אליך פה – תרימו את הכפפה במשרד התיירות, קחו את ענף המסעדנות מתחת לכנפיים שלכם.

עודד פורר: הענף הזה יתום.

עודד פורר: אין לו אבא ואין לו אמא, זורקים אותו ממשרד למשרד.

עודד פורר: זה ענף ענק שמגלגל סכומי עתק, וכמו שהוא נכבה מהר בתקופה הזו – הוא גם הראשון שיידלק מהר.

עודד פורר: אגב, בדיוק כמו ענף התיירות.

עודד פורר: ואין תיירות אם אין מסעדות.

עודד פורר: אף תייר לא יבוא לתל אביב אם אין לו את הסצנה של הברים ושל המסעדות והיכולת לבלות שם.

עודד פורר: גם באילת יודעים את זה מצוין, גם בטבריה יודעים את זה מצוין.

עודד פורר: קחו את הענף הזה מתחת לכנפיים שלכם, שימו תוכנית על השולחן.

עודד פורר: אני חושב שצריך להגדיר אותו כענף שנמצא תחת משרד התיירות.

עודד פורר: יש לנו דרישה נוספת לאגף התקציבים.

עודד פורר: אחד, תעבירו בבקשה את כל התוכנית המקיפה.

עודד פורר: אתם אומרים שיש כזאת, שהיא מפורטת – תעבירו אותה בבקשה לוועדת הכספים.

עודד פורר: אנחנו נדאג להפיץ אותה גם לחברי ועדת הכספים וגם לחברי הכנסת.

עודד פורר: אנחנו מוצפים בפניות של אנשים שלא יודעים מה מהגיע להם ומה לא.

עודד פורר: לעשות הודעה לעיתונות זה לא הסברה לגבי תוכנית חילוץ.

עודד פורר: תעשו הסברה לגבי התוכנית הזו.

עודד פורר: אנחנו מבקשים שהתוכנית תהיה מפולחת לפי ענפים.

עודד פורר: אנחנו רוצים לדעת מה התוכנית לענף התיירות, ואנחנו גם נרצה לדעת מה התוכניות לענפים הנוספים.

עודד פורר: אי אפשר לעשות את זה רק ברמה הכוללת אלא באמת גם מה כל ענף מקבל ואיך הוא יוצא מהמשבר.

עודד פורר: תודה רבה, הישיבה נעולה.