הוועדה המיוחדת בעניין ההתמודדות עם נגיף הקורונה - זמנית, כנסת 23, פרוטוקול מספר 11, 2020-04-02 12:00

עפר שלח: אני פותח את הדיון.

עפר שלח: אנחנו מייחדים דיון מיוחד למגזר הערבי, שיש לו באמת מאפיינים מיוחדים.

עפר שלח: גם מאפיינים מיוחדים של האוכלוסייה ושל צורת החיים שלה, של היכולת לעשות גם דברים כמו בדיקות, גם דברים כמו בידוד בתוכה, וגם של הקשר שלה עם מרכזים רפואיים כאלה ואחרים.

עפר שלח: ולכן, כמו שנעשה דיון על המגזר החרדי ביום ראשון, אנחנו עושים את זה כאן.

עפר שלח: את הדיון הזה ינהל חבר הכנסת אנטאנס שחאדה, בבקשה.

אנטאנס שחאדה: תודה.

אנטאנס שחאדה: צהריים טובים ואני מודה לכל המשתתפים.

אנטאנס שחאדה: נכון, אנחנו בוועדת הקורונה החלטנו, בשיתוף פעולה עם חבר הכנסת עפר שלח, שנקים ועדת משנה לחברה הערבית, אבל בגלל שהוועדות עדיין לא התחילו לעבוד בצורה סדירה, נורמלית, אז את המינויים או את החלוקה נעשה בשבועות הקרובים.

אנטאנס שחאדה: ואני מקווה שלא נצטרך את זה, שכל משבר הקורונה יהיה קצר, כל מצב החירום יהיה קצר, ואז אפשר לחזור לשגרה לאט לאט.

אנטאנס שחאדה: נכון, בחברה הערבית יש מציאות שונה משאר החברה בישראל, מהחברה היהודית, גם משאר הקבוצות הייחודיות.

אנטאנס שחאדה: אנחנו נכנסנו למצב חירום בריאותי, וזו פעם ראשונה שאנחנו מתמודדים עם זה, אבל נכנסנו למצב הזה לא מוכנים, אין לנו את המוסדות הנדרשים, אין לנו את הטיפול הנדרש, וחסרה לנו מעורבות או נוכחות של משרדי ממשלה ביישובים הערבים.

אנטאנס שחאדה: אבל מתוך הניסיון שלנו כבר היו לנו כמה מקרי חירום: ב-2006 מלחמת לבנון השנייה ועוד אירועים, שהקמנו בארגוני החברה האזרחית, גם בהנחיית ועדת המעקב העליונה וועדת ראשי הרשויות, הקמנו ארגוני חירום, הקמנו חדר חירום לטפל ולעקוב אחרי משבר הקורונה.

אנטאנס שחאדה: אנחנו סובלים, כמו שאר האוכלוסייה ושאר החברה, מבעיות רציניות ומחסור רציני בתחום הרפואי.

אנטאנס שחאדה: תשתיות רפואיות כמעט ואין ביישובים הערבים, כמעט אין בתי חולים, רק בעיר נצרת.

אנטאנס שחאדה: בהיבט הכלכלי אנחנו סובלים ממציאות כלכלית נחותה בהשוואה לשאר החברה.

אנטאנס שחאדה: גם מבנה הכלכלה, הענפים הכלכליים ומשלוחי היד שונים וגם השכר שונה.

אנטאנס שחאדה: הרשויות המקומיות סובלות מהרבה בעיות.

אנטאנס שחאדה: אני לא רוצה להאריך, כי יש לנו מספר גדול יחסית של משתתפים, אני רוצה לתת להם את הזמן הראוי.

אנטאנס שחאדה: אבל אני חייב להגיד, שאנחנו בהתחלה חשבנו לעשות ישיבה ייחודית לחברה הערבית שתטפל בכל הנושאים.

אנטאנס שחאדה: אבל התברר שהנושאים גדולים והבעיות מרובות, לכן אנחנו חילקנו את הדיון.

אנטאנס שחאדה: היום נתמקד בהיבט הבריאותי והכלכלי במידת האפשר.

אנטאנס שחאדה: וברור לנו שנצטרך עוד ישיבות בשבוע הבא ואחרי החגים, כי יש לנו עוד את נושא הרשויות המקומיות, את נושא העצמאים, כל הטיפול בנגב, שצריך טיפול מיוחד, הכפרים הלא מוכרים.

אנטאנס שחאדה: ולמען האמת, הרבה פנו אלינו ביומיים האחרונים כדי להשתתף בדיון, אבל לא יכולנו לעשות את זה.

אנטאנס שחאדה: בין היתר, בתי חולים בנצרת שצריכים גם דיון מיוחד.

אנטאנס שחאדה: אז אנחנו העדפנו היום להתמקד בשני היבטים, ובשבוע הבא נמשיך בשאר ההיבטים.

אנטאנס שחאדה: פנו אלינו גם ארגונים, לדוגמה ארגון רופאים לזכויות אדם, המרכז הישראלי לדמוקרטיה וכפרים לא מוכרים בנגב, כדי לדון בעוד נושאים.

אנטאנס שחאדה: לצערנו, לא נוכל היום, אבל אנחנו מבטיחים לעשות את זה בשבוע הבא.

אנטאנס שחאדה: יש לנו שידור מעמותת הגליל בשפרעם, ששם נציגים של ועדת המעקב העליונה וחדר המצב או חדר החירום שהוקם בחברה הערבית, בהשתתפות מר מוחמד ברכה, ד"ר מוחמד חטיב, אחמד שייח' ועלאא גנטוס.

אנטאנס שחאדה: תשתתף איתנו גם סמאח חטיב מעמותת סיכוי, ונציגים ממשרד האוצר ומשרד הבריאות.

אנטאנס שחאדה: כן, בבקשה.

אוסאמה סעדי: כן, רק הצעה לסדר-היום, אדוני היושב-ראש.

אוסאמה סעדי: קודם כול, אני מברך אותך על ועדת המשנה החשובה הזאת להתמודדות עם הקורונה בחברה הערבית.

אוסאמה סעדי: זה חשוב מאוד.

אוסאמה סעדי: ואני גם מברך את חברנו, יושב-ראש הוועדה חבר הכנסת עפר שלח.

אנטאנס שחאדה: אנחנו שלושה חברים בוועדת הקורונה.

אנטאנס שחאדה: ביחד איתי יש את אוסאמה סעדי וג'אבר עסאקלה.

אנטאנס שחאדה: אבל אנחנו גם במשותפת מחולקים לכל מיני ועדות ומטפלים במשבר הקורונה.

אנטאנס שחאדה: בבקשה, אוסאמה.

אוסאמה סעדי: נכון.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת עפר שלח, בהמשך למה שדיברנו, וגם ההודעה שהוצאת על העניין הזה של בוגרי סיעוד, וההודעה של סימן טוב המנכ"ל על קליטתם, אז היום התחילו לשלוח מכתבים, ד"ר שוש גולדברג, ראש מינהל סיעוד במשרד הבריאות, שלחו מכתבים לבוגרים ומודיעים להם שהם מקבלים היתר זמני לשלושה חודשים.

אוסאמה סעדי: אבל ההודעה הזאת היא רק לבוגרי הארץ ולא לבוגרי חו"ל.

אוסאמה סעדי: זה המשך של אותה מגמה שאנחנו התרענו עליה במשותפת, של הבחנה, או אם אני מתנסח בעדינות: אפליה פסולה, ואם לא בעדינות – אז גזענות נגד הבוגרים הערבים.

אוסאמה סעדי: בוגרי חו"ל הם רובם ככולם סטודנטים ובוגרים ערבים.

אוסאמה סעדי: וזה גורם לתסיסה.

אוסאמה סעדי: מהבוקר כולנו מוצפים – אני וחבריי וחברותיי – מהמשפחות.

אוסאמה סעדי: אנחנו לא נוכל לעבור על זה לסדר-היום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סטודנטים לרפואה?

אוסאמה סעדי: לסיעוד.

אוסאמה סעדי: מה שדיברנו.

אוסאמה סעדי: וההודעה שקולטים אותם, נתנו להם היתר זמני.

אוסאמה סעדי: היום התחילו הסטודנטים הבוגרים האלה לקבל הודעות כאלה ממשרד הבריאות, הסמכה לשלושה חודשים, אבל זה רק לבוגרי הארץ.

אנטאנס שחאדה: האוניברסיטאות בישראל, הכוונה.

אוסאמה סעדי: עכשיו, היום קיבלתי תשובה.

אוסאמה סעדי: מהבוקר אנחנו בקשר עם משרד הבריאות.

אוסאמה סעדי: התשובה שקיבלנו, שמכיוון שאחוז העוברים, אחוז ההצלחה הוא 20% בבוגרי חו"ל, אז בגלל זה הם לקחו את בוגרי הארץ בלבד.

אוסאמה סעדי: אני אומר לכם: הנתונים האלה לא נכונים.

אוסאמה סעדי: לכן אני לא רוצה עכשיו לגזול זמן - - -

עפר שלח: לא רק זה.

עפר שלח: כשאנחנו שומעים ממנהלי בתי חולים בדיון הקודם, שייאלצו לתת טיפול ברמה יותר נמוכה לכמויות כאלה גדולות, אז אפשר להסתכן גם עם כאלה - - -

אוסאמה סעדי: לכן ההצעה שלי, אדוני יושב-ראש הוועדה, אני מציע שבשבוע הבא אנחנו נקיים דיון על הנושא הזה של מחסור בצוותים רפואיים, ובמיוחד הנושא הזה של מה שהודעת אתה בוועדה.

אוסאמה סעדי: נזמין את המנכ"ל - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בכמה מדובר בנושא של חבר'ה שבאים בחו"ל - - -

אוסאמה סעדי: מאות.

אוסאמה סעדי: מאות.

אוסאמה סעדי: אולי קרוב לאלף.

עאידה תומא סלימאן: אבל יש גם עוד בעיה.

עאידה תומא סלימאן: עכשיו בדיוק קיבלתי כמה טלפונים.

עאידה תומא סלימאן: הודעתי בבוקר, קיבלתי את התשובה בעניין המכתב שלי על סטודנטים אתמול.

עאידה תומא סלימאן: אבל הבעיה שעכשיו קיבלתי איזה ארבע

עאידה תומא סלימאן: ה-חמישה טלפונים מבוגרי המחזור שעברו את הבחינה בחודש ספטמבר, והם כבר מוסמכים מספטמבר, ועדיין לא נקלטו בשום מקום.

אנטאנס שחאדה: אולי נשאיר את זה לדיון ביום ראשון.

אנטאנס שחאדה: נעשה את זה ביום ראשון.

אנטאנס שחאדה: אני שכחתי פשוט, גם ד"ר בשארה בשאראת מנצרת איתנו, הוא מהסתדרות הרופאים.

ג'אבר עסאקלה: אני רוצה להשלים את הנושא.

ג'אבר עסאקלה: אחד, המחסור בכוח אדם מקצועי בתחומי הרפואה, כולנו כבר יודעים, כל העולם יודע את זה.

ג'אבר עסאקלה: אנחנו התקדמנו טיפה בנושא הסיעוד.

ג'אבר עסאקלה: עכשיו הגיע התור של הרופאים שיש להם זכאות להיבחן, וכמובן הם מוכנים לבוא ולעבוד בבתי החולים.

ג'אבר עסאקלה: והמחסור הוא נראה לעין.

ג'אבר עסאקלה: ועפר, זה סיפור שאנחנו צריכים ללחוץ על משרד הבריאות בו.

אוסאמה סעדי: לכן אני מציע ששבוע הבא - - -

עפר שלח: אני לא יודע מה נספיק שבוע הבא, יש לנו - - -

אוסאמה סעדי: זה לא דיון ארוך.

אוסאמה סעדי: צריך שעה, שעה וחצי - - - האחראי במשרד הבריאות.

אנטאנס שחאדה: אני רוצה להתחיל את הדיון משפרעם מעמותת הגליל.

אנטאנס שחאדה: ניתן לאבו סעיד מוחמד ברכה, אחר כך מוחמד חטיב.

אנטאנס שחאדה: אבו סעיד יפתח, ובאופן כללי ידבר על המשבר.

אנטאנס שחאדה: ד"ר מוחמד חטיב, שהוא מומחה לבריאות הציבור, ייתן גם סקירה על המצב הבריאותי.

אנטאנס שחאדה: אחר כך אחמד שייח' – גם בריאות, ועלאא גנטוס על ההיבט הכלכלי.

אנטאנס שחאדה: אני מבקש חמש דקות כל אחד, כי הדיון מוגבל לשעתיים, וכדי שתענו אחר כך על השאלות.

אנטאנס שחאדה: תפדל, אבו סעיד.

מוחמד ברכה: אני רוצה לברך את יושב-ראש הוועדה.

מוחמד ברכה: קודם כול, יושב-ראש הוועדה הכללית של הקורונה חבר הכנסת שלח, וגם הוועדה המצומצמת שמטפלת בהתפשטות הקורונה בחברה הערבית.

מוחמד ברכה: אני בטוח שחבר הכנסת אנטאנס שחאדה ימלא את תפקידו כראוי, וכולנו מאחלים לו הצלחה.

מוחמד ברכה: הצלחתו היא ההצלחה של כולנו.

מוחמד ברכה: ואני מברך את כל הנוכחים בישיבה החשובה הזו והראשונה.

מוחמד ברכה: אני כידוע מדבר כיושב-ראש ועדת המעקב העליונה של הציבור הערבי.

מוחמד ברכה: הוועדה הזו כוללת בתוכה את כל המרכיבים המוניציפליים והפוליטיים של החברה הערבית – גם ועד ראשי הרשויות, גם המפלגות, גם חברי הכנסת וגם ארגוני החברה האזרחית.

מוחמד ברכה: והוועדה הזו, ועדת המעקב, היא הוועדה המאוחדת והמוסכמת שניתנה לציבור הערבי.

מוחמד ברכה: אני לא יכול לפתוח בלי להגיד שני משפטים על מה שהיה ביפו.

מוחמד ברכה: אני לא יודע אם נציג של המשרד לביטחון הפנים נמצא בישיבה, אבל אני חושב שיש מקום לחקור את ההתנהגות הברוטלית של המשטרה אתמול ביפו.

מוחמד ברכה: זה דבר שהוא חסר תוחלת, חסר משמעות, חסר היגיון - - - על הציבור.

מוחמד ברכה: שוב, אני מבקש שתתקיים חקירה רצינית בהתנהגות הברוטלית של המשטרה אתמול ביפו כנגד אזרחי יפו.

מוחמד ברכה: זה לא התחיל אתמול, היו כבר כמה שבועות של התנכלויות והתעמרויות.

מוחמד ברכה: מצד שני, אני קורא לציבור שלנו, גם ביפו וגם בכל מקום, לשמור על הכללים ועל ההנחיות של משרד הבריאות ושל הרשויות המוסמכות ולא להתקהל.

מוחמד ברכה: כל התקהלות יכולה להביא אסון על חברה שלמה.

מוחמד ברכה: ולכן, גם אם הכעס הוא גדול וגם אם המחאה היא מתבקשת, אני חושב, בימים כאלה אנחנו רוצים לא לשמור על איכות החיים אלא על החיים עצמם.

מוחמד ברכה: אני רוצה גם להתייחס, ברשות היושב-ראש, למושג שהולך ונעשה שגור בפי ראש הממשלה: האזרחים הערבים הם אזרחים ערבים פלסטינים, הם לא לא יהודים – זו הגדרה שאין לה שום מקום, זו הגדרה שרוצה להוציא את האזרחים הערבים מהכלל הלגיטימי בהתאם לחוק הלאום.

מוחמד ברכה: זה סוג של התייחסות שאינו מתקבל, וראש הממשלה צריך לדאוג להתייחס לכל האזרחים באופן שווה, על פי זהותם ולא על פי מה לא הם אלא על פי מה הם כן.

מוחמד ברכה: אומנם אין לי ציפיות גדולות מנתניהו, אבל בכל זאת אני חשבתי שראוי לעמוד על הסוגיה הזו.

מוחמד ברכה: גם אם התקבל חוק הלאום, זה עדיין לא עושה אותנו מחוץ לקונטקסט הלגיטימי של האזרחות ושל הקיום בתוך הארץ שלנו ובתוך המולדת שלנו.

מוחמד ברכה: אני רוצה לציין באופן שמבטא הרבה גאווה את ההתגייסות של האוכלוסייה הערבית ואת המחויבות שלה לכללים.

מוחמד ברכה: כל הניסיונות לשים את האוכלוסייה הערבית כאילו שהיא לא שומרת על הכללים – אני אומר לכם: האוכלוסייה הערבית והיישובים הערבים הם בית ספר למחויבות; גם בית ספר להתנדבות ולערבות הדדית ולשייכות אמיתית לחברה.

מוחמד ברכה: אני חושב שיש מקום להעלות על נס את מה שקורה אצלנו.

מוחמד ברכה: יש מבצעי התנדבות אדירים, מהילד הראשון שלוקח סל תזונה לאיזה בית, ועד הפרופסורים, מנהלי בתי חולים וראשי מחלקות, שמתגייסים בהתנדבות למבצע הארצי של מלחמה בקורונה, במיוחד בחברה הערבית.

מוחמד ברכה: אני רוצה להודיע לוועדה, וגם חבריי שיושבים כאן וגם אלה שאינם יושבים כאן ישלימו, אנחנו בשבוע, עשרה ימים האחרונים הקמנו צוותים שחיברו ביחד מסמך שמשתרע על כ-50 עמודים.

מוחמד ברכה: המסמך הזה – שקדו על חיבורו מיטב המומחים ברמה הגבוהה ביותר בארץ, וכולם בני החברה הערבית.

מוחמד ברכה: המסמך, כאמור, מורכב מ-50 עמודים, שכולל תיאור מצב ותוכנית פעולה ודרישות בתחומים הבאים: בריאות, רשויות מקומיות, רווחה, ביטחון תזונתי - -

אנטאנס שחאדה: אבו סעיד, צריך להדגיש שזה בנושא משבר הקורונה.

מוחמד ברכה: כן, הכול סביב הקורונה.

מוחמד ברכה: - - הנשים, חינוך, תעסוקה ועבודה, הצרכים המיוחדים של הנגב – פה התייחסות נפרדת לצרכי הנשים שם, וגם ליישובים משוללי ההכרה.

מוחמד ברכה: הנושא של עסקים, הנושא של הצרכים של העובדים, של המובטלים והצרכים של האוכלוסייה ביישובים המעורבים.

מוחמד ברכה: אנחנו נעמיד את המסמך שהוגש לוועדת המעקב ולוועד ראשי הרשויות הערביות ולרשימה המשותפת, נעמיד אותו לרשות הוועדה שמטפלת בנושא של הקורונה, הוועדה הכללית וועדת המשנה בראשותו של חבר הכנסת שחאדה.

מוחמד ברכה: אנחנו גם נעמיד את המסמך לרשות כל משרדי הממשלה, על מנת שהטיפול יהיה מקצועי ואמיתי ונקודתי ומקיף – גם נקודתי וגם מקיף.

מוחמד ברכה: אנחנו נדאג שהמסמך הזה יהיה זמין באתרים שלנו בערבית ובערבית.

מוחמד ברכה: בימים האלה אנחנו שוקדים על תרגומו לשפה האנגלית, אם נצטרך להשתמש בו לארגון הבריאות העולמי.

מוחמד ברכה: אני מקווה שלא נגיע לשם, שגם הטיפול במדינה כלפי האזרחים הערבים יהיה ממצה ומקיף וצודק ושוויוני, וגם התקופה של - - - והמגיפה הזו תחלוף מהר ככל האפשר.

מוחמד ברכה: אין ספק שיש צרכים וחוסרים ספציפיים.

מוחמד ברכה: אני בטוח שחבריי שיושבים כאן וגם אלה שלא יושבים כאן יתייחסו אליהם.

מוחמד ברכה: יש התקדמות, ההתקדמות היא עדיין מועטה ולא מספקת.

מוחמד ברכה: אני כאן רוצה לברך בשם הנהגת הציבור הערבי את כל המתנדבים, כאמור, מראשי מחלקות ומנהלי בתי חולים, עד אחרון הנערים שמביא סל תזונה לבית כזה או אחר.

מוחמד ברכה: יש תופעות שהן פשוט תעודת כבוד לחברה הערבית.

מוחמד ברכה: ואני מבקש להפסיק את ההסתה שקיימת בכלי התקשורת וגם בפיהם של אנשים בממשלה, שרוצים להכתים את האוכלוסייה הערבית ולהוציא אותה מהכלל, כאילו שהיא אינה מחויבת.

מוחמד ברכה: אני לבסוף רוצה לאחל לוועדה הזו הצלחה.

מוחמד ברכה: שוב, ההצלחה של הוועדה הזו היא הצלחה של כולנו.

מוחמד ברכה: אומנם יש ועדת משנה שנוגעת לציבור הערבי, אבל בעצם המשבר של הקורונה הוא המשבר של האנושות, ואי אפשר להבטיח שתל אביב תהיה נקייה או שחיפה תהיה נקייה בלי שנצרת ורהט תהיינה נקיות מהמחלה הזו.

מוחמד ברכה: כל ניסיון של חלוקה, ניסיון של הפרדה, הוא גם לא מועיל מבחינה בריאותית וגם לא צודק מבחינה חברתית אזרחית.

מוחמד ברכה: תודה רבה לכם.

אנטאנס שחאדה: תודה, אבו סעיד.

אנטאנס שחאדה: עכשיו ד"ר מוחמד חטיב, ייתן לנו סקירה על המציאות הבריאותית והמצב הבריאותי הנוכחי.

אנטאנס שחאדה: בבקשה, ד"ר.

מוחמד חטיב: טוב, מאוד קשה לעשות סקירה על המצב באופן מעודכן כאשר חסרים נתונים.

מוחמד חטיב: חסר לנו המידע המהימן לגבי תמונת המצב העדכנית ביותר.

מוחמד חטיב: את זה אני אזכיר בהמשך.

מוחמד חטיב: אין ספק שההיערכות לנושא של הקורונה בחברה הערבית התחילה מאוחר, ולכן אנחנו פועלים היום בתנאים של לחץ כפול, לחץ מטורף.

מוחמד חטיב: ואנחנו עושים כמיטב היכולת שלנו.

מוחמד חטיב: אבל כאן בישיבה הזאת אנחנו כמובן צריכים להסתכל קדימה ולראות מה כן צריך לעשות ואיך צריך להתארגן בצורה יותר יעילה.

מוחמד חטיב: אני רוצה לדבר על שלושה דברים חשובים.

מוחמד חטיב: מה שחשוב לנו זה באמת איך אנחנו הולכים מכאן הלאה ואיך אנחנו משפרים את הדברים.

מוחמד חטיב: שלושה נושאים שהם מאוד מאוד חשובים לנו, גם כמובילים וגם כאנשים שאמורים לקחת על עצמנו האחריות בחברה הערבית.

מוחמד חטיב: לפני זה זו האחריות כמובן של המערכת ושל המדינה ושל כל מי שאמור לטפל בעיקרון בנושאים האלה.

מוחמד חטיב: הנושא הראשון זה נושא ההסברה.

מוחמד חטיב: בנושא ההסברה אין ספק שהיה שיפור בהסברה, במערך ההסברה.

מוחמד חטיב: אם אנחנו נסתכל מה היה בתחילת המשבר הזאת לבין מה שיש עכשיו – יש בהחלט שיפור, ואי אפשר להתכחש לדבר הזה.

מוחמד חטיב: מה גם שכל הארגונים והמסגרות ואנשי המקצוע הערבים התגייסו, אנחנו במבול של מידע ושל יוזמות לסייע ולהתגייס כדי לעזור לאוכלוסייה.

מוחמד חטיב: אבל למרות השיפור הזה, עדיין יש מקום להרחיב ולשפר את המערך ההסברתי.

מוחמד חטיב: כאשר אני משווה את המערך והתכנים של ההסברה ושל ההדרכה שניתנים לציבור בין שני הציבורים הערבי והיהודי, בכלי התקשורת הערביים לעומת כלי התקשורת העבריים, אז בהחלט אני רואה את ההבדל.

מוחמד חטיב: אנחנו בחברה הערבית ברמת ההסברה לא נכנסים ולא יורדים לרזולוציות ולפירוט.

מוחמד חטיב: יש קטעים, יש אוכלוסיות שצריכות לא רק את ההדרכה הכללית הזאת של לרחוץ ידיים ולשים מסכה – אלה דברים שאנחנו בוודאי נרצה להמשיך ולדבר עליהם, אבל הם גם חלק מהמערך הכולל של ההדרכה.

מוחמד חטיב: יש עוד נושאים שקשורים במשפחות, בתוך המשפחות, בתמיכה הנפשית, בתמיכה הכלכלית.

מוחמד חטיב: אלה דברים שלא באים לידי ביטוי בהסברה בשפה הערבית.

מוחמד חטיב: הנושא השני זה הנושא של הבדיקות, בדיקות הקורונה.

מוחמד חטיב: רק אתמול דיברנו על הנושא של הנגשה לשונית של השירות של מד"א והובטח שיטופל.

מוחמד חטיב: אני היום ראיתי שעדיין לא טופל הנושא הזה.

מוחמד חטיב: אי אפשר להגיד לאנשים: תבוא לבדיקות ותתקשרו למד"א, וכאשר מישהו – אני מדבר על האדם הממוצע, הרגיל, שמתקשר למד"א, וחמש דקות לא מבין מה שאומרים לו, ולכן הוא יורד מהקו, פשוט יורד מהקו.

אוסאמה סעדי: ד"ר חטיב, במד"א לא עונים בשפה הערבית ואין מוקדנים בערבית?

אנטאנס שחאדה: הבטיחו אתמול לטפל בזה.

אוסאמה סעדי: לא, לכן אני שואל אותו.

מוחמד חטיב: לי אישית לקח שש דקות.

מוחמד חטיב: אני בדקתי את זה בעצמי, לקח לי שש דקות עד שהעבירו אותי, חיפשו איזה מוקדן דובר ערבית.

מוחמד חטיב: עם כל השאלות המקדימות, שאני מניח שלאדם הממוצע יהיה קשה לענות עליהן, מה גם אם המדובר באדם שלא יודע את השפה העברית טוב.

מוחמד חטיב: אז הנושא הזה של מד"א, אני חושב שצריך לפתור אותו מיידית.

מוחמד חטיב: כמובן אנחנו מדברים עכשיו על הדרייב-אין, שהוא הולך ומתרחב, ואנחנו מברכים על זה.

מוחמד חטיב: רק מה שצריך לציין כאן, תראו את ההבדל: כאשר מנגישים את השירות הזה, מביאים אותו קרוב ליישובים הערבים, אנשים באים ומשתמשים בו.

מוחמד חטיב: זה משהו שאמרנו ממש מהתחלה: נגשת השירות, שיהיה נגיש לכל אחד.

מוחמד חטיב: אז בהחלט זה מבורך וזה טוב וצריך להרחיב.

מוחמד חטיב: ואני מניח כאן שיש גם תוכנית לצפון, לכפרים שנמצאים ממש בגליל העליון: פסוטה ובוקיעה ותרשיחא ומעיליא וכל המקומות בפריפריה שבפריפריה.

מוחמד חטיב: אבל בנוסף לנושא של הדרייב-אין, מאוד מאוד חשוב הנושא הזה של פתיחת המרפאות לבדיקות בתוך היישובים, שאלה מרפאות קבועות.

מוחמד חטיב: מישהו מטמרה שעשה אתמול את הבדיקה או לא עשה את הבדיקה, הוא מתחיל לשאול עכשיו: לאיפה אני אלך?

מוחמד חטיב: אנחנו יודעים שיש התארגנות למרפאות.

מוחמד חטיב: מאוד חשוב להוציא את זה בצורה מסודרת.

אוסאמה סעדי: ד"ר חטיב, היום בבוקר היו כאן מנהלי קופות החולים וגם נציגי משרד הבריאות, בוועדה הקודמת, ושמענו על החלטה של משרד הבריאות כן להעביר את העניין של הבדיקות גם לקופות החולים, ומנהלי קופות החולים אמרו שהם מתחילים כבר ביום שני שבוע הבא לעשות.

אוסאמה סעדי: אז זה התפקיד שלנו עכשיו, ללחוץ על מנהלי קופות החולים לפתוח בכל הישובים הערביים.

מוחמד חטיב: נכון, התהליך הזה צריך להיות מזורז, וצריך להביא אותו לידיעת כל האנשים האחראים, כדי שאנחנו נפיץ את זה.

מוחמד חטיב: אנחנו גם לוקחים על עצמנו תפקיד של להגיע לתושבים עם האינפורמציה הזאת.

מוחמד חטיב: עכשיו, בנושא הזה של הבדיקות מאוד-מאוד חשוב להתעכב ולדבר על הנושא של הכפרים הלא-מוכרים בנגב: הנגשת השירות שם, מה עושים.

מוחמד חטיב: צריך למצוא פתרון לדבר הזה שם.

מוחמד חטיב: הדבר השני שאני רוצה להזכיר, אני אנסה לקצר, זה הנושא של המידע.

מוחמד חטיב: אני מדבר על המידע ברמה של הנתונים.

מוחמד חטיב: אי אפשר לבסס את ההתערבות שלנו, את המעורבות שלנו, בלי שיהיה לנו ידע שהוא מידע אמין, מהימן ונכון.

מוחמד חטיב: אנחנו מתחילים לעשות את החישובים בעצמנו, אנחנו לא מקבלים משהו מאוד מרוכז שבאמת מראה את התמונה.

מוחמד חטיב: אנחנו נשאלים: מה התמונה בחברה הערבית?

מוחמד חטיב: אז אנחנו לא כל כך מעודכנים מהנתונים האלה.

מוחמד חטיב: אז הדרישה והצורך בנושא של המידע זה מידע יותר מדויק ברמת פירוט של ישובים, וגם לקבל אותו בזמן.

מוחמד חטיב: אי אפשר לקבל נתונים עבור חמישה ימים או ארבע ימים קודם, כי התהליך הזה מאוד מאוד מהיר וצריך ממש להתמודד איתו.

עפר שלח: אני ראיתי, הופיע בתקשורת מידע על יישובים ברמה של חולה בודד.

עפר שלח: אז אין מידע כזה על היישובים הערבים?

קריאה: יש מידע, אבל הוא לא מאומת - - -

מוחמד חטיב: כמובן, אנחנו יודעים על הנושא של האתיקה והחוק, ולפי החוק אנחנו כמובן נדרוש שיפעלו ברמת היישוב.

מוחמד חטיב: תראה, כאשר אני יודע שיש ריכוזים מסוימים שהם בעייתיים, במירכאות, כלומר יש תחלואה יותר גבוהה, או שאין מספיק בדיקות, אנחנו נרכז גם מצידנו כאן, במסגרת מה שאנחנו עושים, את המאמצים שלנו, שיהיו מכוונים למקומות האלה.

מוחמד חטיב: אז בהחלט עם נתונים ברמת פירוט – עד כמה שאפשר מבחינה חוקית כמובן, מבחינה אתית ומוסרית – אז בהחלט אנחנו נרצה את הנתונים האלה.

מוחמד חטיב: אלה שלושת הנושאים שאני חושב - - -

אנטאנס שחאדה: דיברת על הסברה ובדיקות – ומה השלישי, ד"ר מוחמד?

עאידה תומא סלימאן: המידע.

אנטאנס שחאדה: מידע, אוקיי.

אנטאנס שחאדה: בסדר גמור, תמשיך בבקשה.

מוחמד חטיב: כן, מידע, אני מדבר על הנתונים כמובן.

מוחמד חטיב: אז אלה שלושת הדברים שרציתי לציין אותם.

מוחמד חטיב: אני מניח שבהמשך גם ד"ר בשארה בשאראת - - -

מוחמד ברכה: חבר הכנסת שחאדה חושב שחשוב שאתה תדבר גם על מה שאתה עושה בשבועיים האחרונים, מנהל את הוועדה הארצית לבריאות, שלא חיכתה למשרד הבריאות בעצם, אלא נתנה שירות לציבור.

אנטאנס שחאדה: אחמד ידבר על זה, אבו סעיד.

מוחמד ברכה: אני מציע שד"ר חטיב גם ייתן כמה מילים על הנושא הזה.

מוחמד חטיב: כן, הוועדה הארצית לבריאות – שהוקמה לפני שנתיים, לא למשבר הזה – אבל התגייסה מאוד-מאוד חזק לנושא הזה ממש מהתחלה.

מוחמד חטיב: אני מאוד שמח שהתחלנו ממש בתחילת המשבר הזה והתארגנו.

מוחמד חטיב: הקמנו את דף הפייסבוק שיש בו היום אלפים, ואפילו את המידע של משרד הבריאות, בשלב שלא היה טוב ולא היה מספיק מפורט, מספיק מדויק לציבור, אנחנו דייקנו אותו, תרגמנו אותו, הבאנו את זה לציבור.

מוחמד חטיב: והיום אנחנו קבוצה של אנשי מקצוע – רופאים, מנהלי מחלקות, מנהלי בתי חולים – אנחנו ועדה מקצועית.

מוחמד חטיב: ואנחנו מהווים את ה-reference או את המקור לאינפורמציה ולהכוונה לגבי הוועדות האחרות.

מוחמד חטיב: אנחנו לוקחים על עצמנו את התפקיד המקצועי, הרפואי והבריאותי.

מוחמד חטיב: ואנחנו מבקשים גם ליצור קשב, לשתף פעולה עם כל הגורמים שבמערכת, כולל משרד הבריאות.

מוחמד חטיב: בהזדמנות הזאת אני גם רוצה לומר לגבי ההימצאות של אנשי מקצוע ברמה הגבוהה ביותר ברמת קבלת ההחלטות.

מוחמד חטיב: אנחנו לא רואים אף אחד מאנשי המקצוע, ויש המון אנשי מקצוע שהיום מנהלים מערכות גדולות בארץ – רופאים ופרופסורים באוכלוסייה הערבית – שיכולים גם להיות שותפים בתהליך של קבלת ההחלטות למעלה, ושיגיע לאוכלוסייה מהאנשים האלה.

מוחמד חטיב: ואת אלה אנחנו לא רואים במערך של קבלת ההחלטות לצערי.

מוחמד חטיב: אז זה משהו שמאוד מאוד חשוב להזכיר אותו ולטפל בו.

אנטאנס שחאדה: תודה, ד"ר.

אנטאנס שחאדה: לעאידה יש הצעה.

אנטאנס שחאדה: בבקשה, עאידה.

עאידה תומא סלימאן: קודם כול כמובן אני מברכת על כל העשייה שנעשתה בשבועיים האחרונים במנהיגות ועדת המעקב בנושא הזה, וסיפקה לנו גם כן הרבה אפשרויות של החוסרים ומה שאנחנו צריכים לעבוד עליו.

עאידה תומא סלימאן: אבל הצעה בעניין הכפרים הבלתי מוכרים: יש ניידת שהיא קרוון גדול של משרד הרווחה, שאמורה לספק שירותים חברתיים לכפרים בימים רגילים.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שכדאי מאוד לגייס את שתי הניידות האלה עם צוותים רפואיים, שיגיעו לכפרים ויעשו את הבדיקות כבר.

עאידה תומא סלימאן: זה בלתי מתקבל על הדעת שאף אחד לא נגע ולא הגיע לשם.

עאידה תומא סלימאן: הניידת קיימת, בימים כאלה לא פועלת, שישתמשו בה לענייני בריאות.

אנטאנס שחאדה: נפנה יחד עם ועדת הרווחה למשרד הרווחה.

אנטאנס שחאדה: אני רק רוצה הערה למשתתפים: אני יודע שיש הרבה שממתינים להשתתף, זה מאוד חשוב שתקשיבו, תשמעו את הטענות והשאלות כלפי המשרדים בעיקר.

אנטאנס שחאדה: לכן תתאזרו בסבלנות ותורכם יבוא בהמשך.

אנטאנס שחאדה: נסיים קודם את ההיבט הבריאות, אחר כך החלק הכלכלי והתקציבים.

אנטאנס שחאדה: תפדל, אחמד שייח', מנהל אגודת הגליל.

אחמד שייח’: שלום לכולם, אני מברך אותך, ד"ר אנטאנס שחאדה על המאמץ הגדול שאתם עושים פה.

אחמד שייח’: אני אדבר קצת על רעיון חדר המצב, ועדת החירום הערבית שהוקמה לאחר התפשטות נגיף הקורונה.

אחמד שייח’: הוועדה הוקמה בשיתוף מלא של ועדת ראשי הרשויות המקומיות, ועדת המעקב, ארגונים חברתיים, ומנוהלת מתוך אגודת הגליל – האגודה הערבית הארצית לשירותי בריאות ומחקר.

אחמד שייח’: לא.

אנטאנס שחאדה: אוקיי.

אנטאנס שחאדה: תמשיך.

אחמד שייח’: אנחנו מנסים לגייס מפילנתרופיה.

אחמד שייח’: פנינו לארגונים ממשלתיים, אני רציתי לדבר על זה אחר כך, בנושא ההסברה: יש צורך אדיר בתוך החברה לעשות קמפיין הסברה המותאם לחברה הערבית.

אחמד שייח’: אנחנו ראינו בתחילת הקמפיין מה שנעשה דרך משרד הבריאות, שזה לא הספיק וזה לא מותאם לחברה הערבית.

אחמד שייח’: ורואים עד עכשיו, גם אחרי ההשתפרות שדיבר עליה ד"ר מוחמד חטיב, עדיין אין לנו את המצב האידיאלי של המערך ההסברתי בתוך החברה הערבית.

אחמד שייח’: וממחקרים שאנחנו ערכנו בתוך חדר המצב, אנחנו מרגישים שהציות לא לצאת מהמרחב הציבורי, עדיין נמוכה בקרב קבוצות גיל מהחברה הערבית, ואנחנו רואים שיש צורך בקמפיין מונגש או מותאם לקבוצות גיל אלה.

אנטאנס שחאדה: אחמד, סליחה, יש לכם קו חם עם מוקדנים, נכון?

אנטאנס שחאדה: יש מספרי טלפון בחדר המצב?

אחמד שייח’: כן.

אנטאנס שחאדה: כמה מתנדבים או כמה נקודות יש?

אחמד שייח’: אנחנו שומרים על ההנחיות, שלא להיות יותר מעשרה אנשים בתוך חדר אחד.

אחמד שייח’: כרגע אנחנו עובדים במשמרת של שבעה אנשים.

אחמד שייח’: יש לנו מנהל משמרת ויש לנו עד שלושה קשבים, שהם מתקשרים עם הרשויות המקומיות, אוספים את המידע.

אחמד שייח’: עד עכשיו הגענו ל-60 רשויות מקומיות מתוך 72.

אחמד שייח’: להזכיר שאנחנו התחלנו לעבוד רק אתמול ואנחנו ממשיכים היום.

אחמד שייח’: המון הדברים עלו.

אחמד שייח’: בתוך המערך שלנו, המערך ההיררכי שלנו, יש לנו אדם שמנתח את הנתונים באופן אסטרטגי, מה שאנחנו מקבלים, אנחנו קוראים לזה פתרונאי.

אחמד שייח’: והוא מתחיל לחבר בין הגופים השונים.

אחמד שייח’: הוא מעביר את הדרישה או מה שאנחנו מקבלים לעוד שלושה מתנדבים, שאחד מחבר בין הארגונים החברתיים שעוסקים בתחום.

אחמד שייח’: ויש לנו עוד צוות של עשר קבוצות, כל אחת בתחום מסוים.

אחמד שייח’: זה מתחיל בטיפול בפרט, בערים מעורבות, בנגב, ביטחון תזונתי, בריאות, שלטון מקומי, חינוך, הסברה, עסקים וועדות החירום.

אחמד שייח’: אנחנו מרגישים מתוך מה שקיבלנו מהשטח, שלחלק מהרשויות המקומיות אין עדיין חדרי חירום בתוך הרשות.

אחמד שייח’: אנחנו מצביעים על עשרה לפחות מתוך 60, שהם עדיין לא מאורגנים ולא מנוהלים לפי המתכונת ולפי הצורך.

אחמד שייח’: ברור, כל המידע שאנחנו מקבלים זה מהרשות המקומית.

אחמד שייח’: אנחנו מאחדים את הדרישות ופונים למשרדי ממשלה.

אנטאנס שחאדה: אחמד, האם יש פניות מהציבור, מהאזרחים?

אנטאנס שחאדה: האזרחים מתקשרים, יש לכם מוקד?

אחמד שייח’: אני אתן לכם תמונת מצב על מה שקיבלנו תוך יום אחד, שקודם כול מצריך טיפול מיידי.

אחמד שייח’: למשל, הנושא של דבורייה – ארבעה חולים מאומתים, חשש להידבקות; נושא אבו גוש – חשש להידבקות בעקבות מקרה קרית יערים; על כסייפה – אירוע מתמשך, עם הרופאה שהייתה בכסייפה - - - לרשויות אין נתונים מאומתים על אנשים ואנשים שחייבים להיות בבידוד.

אחמד שייח’: העברנו את הדרישה הזאת, זה מאוד חשוב, אנחנו חושבים שמחלקות הרווחה יכולות לקבל את הנושא הזה ולהתקשר לאנשים ולאלץ אותם ללכת לבידוד.

אנטאנס שחאדה: אחמד, לא צריך להיכנס פרטני לכל המקרים.

אנטאנס שחאדה: תסכם בבקשה.

אחמד שייח’: אני מסיים פה.

אחמד שייח’: במידה ויהיה לי זמן, אני אציג את הדרישות או את מה שעלה מתוך חדר החירום.

אחמד שייח’: ואפשר לדסקס את זה, איך אפשר למצוא פתרון גם בנושאים האלה.

אחמד שייח’: תודה.

אנטאנס שחאדה: אוקיי, בסבב הבא אתן לך להעלות את הדרישות.

אנטאנס שחאדה: תודה.

אנטאנס שחאדה: תודה רבה, החבר'ה בשפרעם.

אנטאנס שחאדה: אנחנו נעבור לד"ר בשארה בשאראת.

אנטאנס שחאדה: אחרי ד"ר בשארה ניתן זמן לסבב שאלות.

אנטאנס שחאדה: אחר כך נעבור למשרדי הממשלה בתחום הבריאות, ואת החלק השני נקדיש לכלכלה.

אנטאנס שחאדה: ד"ר בשארה, אחר כך סמאח מעמותת סיכוי.

אנטאנס שחאדה: ד"ר, חמש דקות, בבקשה, תיאור מצב, בעיות מרכזיות שעלו ועולות בקרב החברה הערבית, ודברים שצריכים טיפול מיידי.

אנטאנס שחאדה: בבקשה.

בשארה בשאראת: תולדה רבה.

בשארה בשאראת: אני רציתי לדבר על חוסר הוודאות שקיים היום באוכלוסייה הערבית, כי אנחנו לא יודעים בדיוק מה מספר הנדבקים.

בשארה בשאראת: ולכן אני מבקש להמשיך ולעשות עוד יותר בדיקות באוכלוסייה הערבית, ולפרסם את התשובות מהר.

אנטאנס שחאדה: ד"ר, האם יש לנו נתונים לגבי הבדיקות שנעשו בשלושת הימים האחרונים בוואדי ערה, טמרה, רהט?

בשארה בשאראת: נעשו בערך 800 בדיקות, ועוד אין לנו תשובות על הבדיקות.

בשארה בשאראת: ולכן אני חושב שכדאי שידברו עם המעבדות, שהתשובות יתקבלו מהר, ואז נוכל לדעת מה קורה בכל האוכלוסייה הערבית: האם באמת יש הרבה הדבקות מוסתרות או שמצבנו אולי יותר טוב?

אוסאמה סעדי: אבל איך זה, ד"ר בשארה, שהבדיקות למשל בוואדי ערה מלפני ארבע ימים ובטמרה מלפני שלושה ימים, ואין עדיין בדיקות?

אוסאמה סעדי: כמה זמן צריך בשביל לקבל תוצאות של הבדיקות האלה?

עאידה תומא סלימאן: כי מד"א לא מספיקים.

אנטאנס שחאדה: זה מעבדות, לא מד"א.

עאידה תומא סלימאן: המעבדות.

עאידה תומא סלימאן: בגלל זה בקופת חולים יותר טוב, הם יכולים להשתמש במעבדות שלהם.

בשארה בשאראת: אני אומר שכן, זאת אומרת כל שלושת הימים האחרונים עוד אין לנו תשובות, ונעשו 800 בדיקות.

בשארה בשאראת: אם היו תשובות היום, הייתה יכולה להיות לנו ראייה יותר ודאית מה קורה באוכלוסייה הערבית.

בשארה בשאראת: זה דבר ראשון.

עפר שלח: אתה יכול לשרטט את המסלול של בדיקה כזאת?

עפר שלח: מי עושה את זה?

עאידה תומא סלימאן: מד"א.

עפר שלח: מד"א?

עפר שלח: שמעבירים למשרד הבריאות, שמעביר למעבדות?

עפר שלח: כל התהליך המסורבל שראינו?

בשארה בשאראת: למעבדות, כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי מזומן לעשות את הבדיקות האלה?

עאידה תומא סלימאן: מי שמתקשר ועונה על הקריטריונים, מזמינים אותו לבדיקה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עכשיו, הקריטריונים כוללים גם נגיד מחלות רקע?

עפר שלח: לא.

עפר שלח: הם רק תסמינים - - -

עאידה תומא סלימאן: היית בקרבת חולה?

עאידה תומא סלימאן: חזרת מחו"ל?

בשארה בשאראת: מי שעשו בדיקות עד היום, רובם עם תסמינים.

בשארה בשאראת: אני רוצה לדבר על נושא שעוד לא דיברו עליו, לא אחזור על אותם דברים.

בשארה בשאראת: אני מדבר על שפת הדיבור עם האוכלוסייה.

בשארה בשאראת: אנחנו מדברים על ריחוק חברתי, social distance.

בשארה בשאראת: לדעתי כרופא משפחה, יש לזה ביטוי שלילי.

בשארה בשאראת: אנחנו צריכים בתקשורת, כשאנחנו מסבירים לאנשים, לדבר יותר על ריחוק פיזי, על physical distance, ולא להמשיך לדבר על ריחוק חברתי.

בשארה בשאראת: אנחנו צריכים את הקרבה החברתית, אנשים במצוקות, וצריך לדבר איתם עם חמלה.

בשארה בשאראת: ואני מבקש אולי מכל אלה שמופיעים בתקשורת, במיוחד מטעם משרד הבריאות והמדינה, לא לדבר על ריחוק חברתי, מה שקורה היום.

בשארה בשאראת: זה דבר אחד.

בשארה בשאראת: דבר שני, אנחנו שומעים הרבה בכלי התקשורת, כשמדברים אנשים מנהלים ואחראים, מדברים בשפה שלא תמיד האוכלוסייה מבינה אותם.

בשארה בשאראת: מדברים על חולה סימפטומטי או חולה לא סימפטומטי.

בשארה בשאראת: רוב האוכלוסייה לא מבינה את זה.

בשארה בשאראת: צריך להגיד: חולים עם תסמינים, חולה בלי תסמינים, גם כשאנחנו מתרגמים את זה לערבית וגם כשאנחנו אומרים את זה בעברית.

בשארה בשאראת: זה נקרא health literacy – אוריינות בריאות, לדבר באוריינות בריאות עם האוכלוסייה, אז יבינו עוד יותר טוב.

בשארה בשאראת: אני רוצה לדבר על מיגון הצוות הרפואי בשם ההסתדרות הרפואית.

בשארה בשאראת: אנחנו צריכים לדאוג לרופאים.

בשארה בשאראת: אם הרופאים לא יהיו מוגנים, לא יישארו לנו רופאים בעבודה, כולם יהיו בבידוד.

בשארה בשאראת: וזה נושא שצריך לקבל עוד יותר.

אנטאנס שחאדה: כן, דנו בזה.

בשארה בשאראת: אני רוצה להזכיר כאן, שלראשונה מזה הרבה שנים, שיש לנו מאבק גדול בנושא מסוים, שהשותפות היהודית הערבית תהיה שותפות גורל.

בשארה בשאראת: כל הרופאים המטפלים היום באוכלוסייה, בכל בית חולים, בכל חדר מיון, הם רופאים יהודים וערבים, וזו תהיה דוגמה לעתיד איך נעשית שיתוף פעולה.

אנטאנס שחאדה: ד"ר בשארה, אתה חושב שקופות החולים, מבחינת השירות או התמודדות בישובים הערביים או בקרב האוכלוסייה הפלשתינית בישראל, עושות את המוטל, או גם בקרב קופות חולים יש עדיין פגמים בטיפול?

ג'אבר עסאקלה: הם בעצמם מודים.

אוסאמה סעדי: מה המצב של בתי החולים בנצרת, ד"ר בשארה?

אוסאמה סעדי: אתה שם.

אוסאמה סעדי: מה המצב שם?

אוסאמה סעדי: האם ערוכים?

אנטאנס שחאדה: אוסאמה, את בתי החולים נשאיר לדיון מיוחד בהשתתפות בתי החולים עצמם.

אנטאנס שחאדה: אני רוצה לשמוע לגבי קופות חולים.

בשארה בשאראת: לגבי קופות חולים – מה שאני רואה באזור נצרת לפחות, כל קופות החולים התארגנו.

בשארה בשאראת: אגב, האוכלוסייה הערבית ברובה, מעל 70%, נמצאים בקופת חולים כללית.

בשארה בשאראת: קופת חולים כללית פתחה היום מרכז לבדיקת קורונה בנצרת.

עאידה תומא סלימאן: בנצרת, בסח'נין, בטייבה, בכמה מקומות.

בשארה בשאראת: בכמה מקומות.

בשארה בשאראת: אני רואה את זה בנצרת, כי ביקרתי במקום וראיתי אותו.

בשארה בשאראת: וגם מכבי היום הודיעה, וגם לאומי תפעל לפתיחת מוקדים.

בשארה בשאראת: אני חושב שרוב הרופאים שעובדים בקופות החולים באוכלוסייה הערבית הם מקרב האוכלוסייה הערבית ומאותם ישובים, והם שותפים מלאים לקבלת ההחלטות.

בשארה בשאראת: יש עוד מה לעשות, ואנחנו מדברים עם קופות החולים, אבל הם עושים עבודה טובה.

אנטאנס שחאדה: תודה רבה, ד"ר בשארה, נחזור אליך בסיבוב הבא.

עאידה תומא סלימאן: בעניין קופות חולים – אני חושבת שאחת הטעויות הייתה שכמעט שבועיים כל קופות החולים היו מנוטרלות, לא השתמשו בהן, לא השתמשו בעצם העובדה שהן קיימות בתוך כל כפר ועיר.

עאידה תומא סלימאן: היה צריך מהיום הראשון שייתנו לקופות חולים לעשות את הבדיקות, כדי שתהיה תזוזה.

עאידה תומא סלימאן: גם להשתמש במעבדות שקיימות בקופות החולים, ואז היו יותר תוצאות.

עאידה תומא סלימאן: חייבים עכשיו לדבר על הכנת הרופאים שנמצאים בשטח למקרה של התפרצות, איך הם מתגייסים לתת את המענה.

עאידה תומא סלימאן: דבר שני, חייבים לדבר על יצירת מה שנקרא בתי חולים זמניים למקרה של התפרצות.

אנטאנס שחאדה: נפנה למשרד הבריאות.

עאידה תומא סלימאן: רק עד עכשיו לא הוכן אפילו מקום אחד.

עאידה תומא סלימאן: במקרה המקסימלי – 120 מיטות קורונה בנצרת לא מספיקות לעיר לבד.

עאידה תומא סלימאן: צריך להתחיל להכין מקומות חלופיים.

אנטאנס שחאדה: אוקיי, נמתין לתשובות גם ממשרד הבריאות, שהנציגים שלא איתנו, אבל אחרי סמאח.

אנטאנס שחאדה: עכשיו נפנה לסמאח חטיב.

אנטאנס שחאדה: בבקשה, סמאח, מעמותת סיכוי.

משה אבוטבול: שאלות מתי?

אנטאנס שחאדה: עוד מעט.

אנטאנס שחאדה: בבקשה, סמאח.

סמאח חטיב: אני גם מברכת אותך, חבר הכנסת ד"ר אנטאנס שחאדה, על ניהול דיון כזה, כי הוא מתבקש.

סמאח חטיב: ואני אציין שאנחנו ב"סיכוי" וכל החברה האזרחית, כולל מטה החירום של החברה הערבית, כולנו חרדים לשלומם וחייהם של האזרחים הערבים במשבר הזה.

סמאח חטיב: עכשיו, אני אחדד ואומר שהאתגר שאנחנו פוגשים אותו עכשיו הוא שברירת המחדל של תכנון המדיניות הממשלתי, איך שהוא מתנהל עם הסוגיה הזאת, שהיא גם נזילה ומתפתחת מעת לעת, הוא בכלל אינו מטמיע את צורכי החברה הערבית, ובעיקר בהקשר הפוליטי הכלכלי החברתי שלנו פה כמיעוט לאומי יליד.

סמאח חטיב: וזה בדיוק מתחבר למשפט האחרון של חברת הכנסת עאידה תומא, שמדברים על מחסור בתשתיות.

סמאח חטיב: הציפייה הייתה עם הכרזת ארגון הבריאות העולמי שהקורונה היא מגפה בין-לאומית, הפוקוס היה צריך להיות שם.

אנטאנס שחאדה: סמאח, זה מאוד חשוב מה שאמרת במשפט האחרון, כי לפני שבוע, נדמה לי, נכתב מאמר, שהדגיש שבעיתות מגפות, לדוגמה בארצות הברית, אוסטרליה, ניו זילנד, הילידים – אחוז ההידבקות, והמוות חס וחלילה, היה גבוה יותר משאר האוכלוסייה.

אנטאנס שחאדה: האם יש לכם נתונים גם על זה?

סמאח חטיב: פה אתה מתפרץ לדלת פתוחה.

סמאח חטיב: קודם כול, ברוך השם שעדיין אין לנו כאן כאלה.

סמאח חטיב: אבל מבחינת נתונים, פה אתה מתפרץ לדלת פתוחה.

סמאח חטיב: אין כיום נתונים שקופים לכל הציבור לגבי מספר הפונים לבדיקות.

סמאח חטיב: נושא של מחדל הבדיקות בתוך החברה הערבית היה סיפור מאוד מאוד גדול ומתבקש, דווקא בגלל הכרזת ארגון הבריאות העולמי שמחלות רקע מגבירות את הסיכון למי שנדבק במגיפת הקורונה.

סמאח חטיב: כשאנחנו מדברים על ייצוג יתר של החברה הערבית במחלות לב, ייצוג יתר של ערבים בסוכרת, ייצוג יתר גם בקרב המעשנים.

סמאח חטיב: אז כל הנתונים האלה, גם תוחלת עוני מאוד גבוהה - - -

בשארה בשאראת: סוכרת באוכלוסייה הערבית פי שניים מהאוכלוסייה היהודית, גם עישון פי שניים.

סמאח חטיב: ואני אחדד עוד נתון שמאוד חשוב להקשר של הטיפול בעניין תכנון מדיניות – הנושא של צפיפות בתוך היישובים הערביים, כולל מדד של הלמ"ס, שאומר כמה מספר נפשות פר משק בית אחד, כאילו כמה נפשות חיות באותה יחידת דיור אחת.

סמאח חטיב: שלא לדבר, כמו שאמרה גם חברת הכנסת עאידה תומא, לגבי הכפרים הבלתי מוכרים וחוסר התשתיות הבסיסיות שנחוצות שם.

סמאח חטיב: עכשיו, למה אני אומרת את הדברים האלה?

סמאח חטיב: אני אומרת, כי אילולא ההתגייסות של החברה האזרחית, כולל הרשימה המשותפת ומטה החירום הערבי, לא היו בכלל מוקמים מתחמי דרייב-אבין, שמבחינתנו זה המובן מאליו, וזה אבסורד.

סמאח חטיב: עכשיו, תסתכלו על לוח השנה, אנחנו היום ב-2 באפריל, שלושה שבועות אחרי הכרזת ארגון הבריאות העולמי על זה שזה מגפה בין-לאומית, ורק השבוע חגגנו, במירכאות, פתיחת מתחם נייד, שגם הוא טעון שיפור של ממש, גם מבחינה הסברתית, גם להסביר לאנשים מה זה קריטריון ומה זה מקרה חשוד שזכאי לבדיקת קורונה.

סמאח חטיב: זה לא כל מי שבא.

סמאח חטיב: ובעניין הזה אני אציין ואחדד גם חוסר - - - ששאלת, חבר הכנסת אנטאנס שחאדה.

סמאח חטיב: אחת הטענות שקיבלנו פה לפנייה שלנו בעניין פתיחת מתחמי דרייב-אין, שיש מיעוט פניות בחברה הערבית, אז לכן אין הצדקה לפתוח.

סמאח חטיב: עכשיו כולנו פתחנו את חוזר מנהל משרד הבריאות וראינו.

סמאח חטיב: עכשיו יש שם קריטריונים, גם קריטריונים קליניים של חום ונזלת ושיעול וכל מיני, תסמינים שמתאימים, בקריטריון מצטבר אפידמיולוגי.

סמאח חטיב: עכשיו, אלה דברים שלא כל מי שדורש בדיקה הוא זכאי.

סמאח חטיב: אז זה משהו שלא ברור לחברה הערבית, זה לא ברור למישהו ממוצע שלא פותח את החוזר הזה, ושהוא דינמי – יש כבר עדכון 12 ו-13 לכל הקריטריונים האלה.

סמאח חטיב: עכשיו, בפנייה המפורטת שלנו, עם כל החברה האזרחית והוועדה הארצית לבריאות, גם השותפים שלנו, ביקשנו נתונים שעד עכשיו לא קיבלנו אותם, ואנחנו נשמח לקבל אותם דרך הוועדה הזאת.

סמאח חטיב: מספר הפניות הכללי שפנו למד"א – בכל הארץ, ברמה כללית – כדי לקבל אישור לבדיקה, יהודים וערבים, כמובן בפילוח של נשים, גיל ויישוב.

סמאח חטיב: וגם מתוך הפניות הכלליות האלה, כמה מתוכן אושרו לקבל לבדיקה בפילוחים שציינו, ערבים יהודים.

סמאח חטיב: ואחרי האישורים יש גם הרבה – גם שמענו על זה הדלפות בתקשורת, כולל בחברה הישראלית הכללית – אנשים שעברו את כל המסכת הזאת, גם שאחרי שאישרו להם, לא ביצעו את הבדיקה בסוף בפועל.

סמאח חטיב: זה טריגר נוסף.

סמאח חטיב: ונושא נוסף, שרק אתמול גם התחילו משרד הבריאות וקופות חולים להיכנס לתמונה, זו שאלה ששאלנו לגבי תפרוסת מרפאות זקיף בין יישובים ערבים ליהודים, כי אלה מרפאות שנמצאות בתוך הקהילה והוכשרו.

סמאח חטיב: וזה לא משהו שלא היה תדיר בתוך הישובים הערביים.

סמאח חטיב: אתמול הייתה הודעה של משרד הבריאות שהם פותחים גם בכללית, מאוחדת ומכבי.

סמאח חטיב: ונושא נוסף, אני אחדד את זה, העניין של מספר עובדי בריאות.

סמאח חטיב: כשעובדי בריאות זה הכול: רופאים, אחים, כל - - - שנמצאים בחזית לטפל בנושא הזה.

סמאח חטיב: ביקשנו נתון: כמה בדיקות אושרו לצוות הרפואי הכללי, וכמה מתוכם אושר לגבי צוות רפואי ערבי שנמצא גם בחזית?

סמאח חטיב: הנושא של מהלך ההסברה – כבר דובר.

סמאח חטיב: זה מאוד מאוד חשוב.

סמאח חטיב: והעניין של הכפרים הבלתי מוכרים, שצריך שם היערכות מיוחדת.

סמאח חטיב: מה הצעדים המיוחדים, אם בכלל, שמשרד הבריאות נוקט כדי להבטיח זמינות בדיקות קורונה?

סמאח חטיב: עכשיו, כל התמונה הזאת גם מתיישבת עם היעדר ייצוג של החברה הערבית במנגנוני קבלת ההחלטות לאורך כל הדרך.

סמאח חטיב: כשאנחנו מדברים על ייצוג החברה הערבית, זה לא מתגמד בייצוג הולם – שזה גם נתון, אנחנו נרצה לקבל אותו דרך הוועדה – כל משרד, כמה נציגים שלח ומי הם, לצוות הבין-משרדי שמטפל במשבר הזה בכל ההיבטים שלו?

סמאח חטיב: וגם להתייעץ עם הגופים היציגים, והינה יש לנו פה את מטה החירום הערבי, שיושבים שם ומחוברים לשטח ומדברים בשמו של המיעוט הלאומי היליד.

אנטאנס שחאדה: סמאח, אני מבקש שתסכמי.

אוסאמה סעדי: סמאח, אני ראיתי את המכתב שלכם, שאתם הוצאתם לממשלה ולראש הממשלה, בעניין באמת הייצוג הזה, אמרת במטה הערבי, אבל במל"ל שמנהל את כל המלחמה הזאת בקורונה, אנחנו שמענו בוועדה את מאיר בן שבת, שאישר שלמעשה לדאבוננו אין אף נציג ערבי.

קריאה: הוא לא מכיר.

אוסאמה סעדי: הוא לא מכיר, אחרי זה ניסה - - - אבל האמת, שבכל הפיקוד הזה אין אפילו ערבי אחד לצערנו.

סמאח חטיב: ואני חידדתי, שמבחינתנו כחברה ערבית, זה לא רק ייצוג הולם בתוך המטה הממשלתי, כאילו ייצוג הולם ממשלתי וחוץ ממשלתי שמייצג אותנטית את החברה הערבית.

סמאח חטיב: זה לא מספיק שערבים ידברו, אלא גם אנשים שמייצגים נכון את החברה הערבית.

סמאח חטיב: ודיברנו כבר על נושא חירום ערבי, שכבר התחילו - - -

אנטאנס שחאדה: אוקיי, סמאח, תודה רבה בשלב זה.

אנטאנס שחאדה: אבל ניתן קודם שאלה לחבר הכנסת משה בחדר השני, ונפנה למשרד הבריאות.

אנטאנס שחאדה: בבקשה.

משה אבוטבול: השאלה מופנית כלפי כל החברים שמכירים את החברה הערבית.

משה אבוטבול: חשוב לי לדעת, האם הם מוצאים קווים מקבילים וזהים בין הטיפול – והם גם שומעים בתקשורת – בחברה הערבית לחברה החרדית, כולל בתחומי למשל קשיי שפה; שינוי ההרגלים של אותם ציבורים; העברת מסרים, אם עושים את זה דרך מנשרים, כריזה, נגישות לאותם אלה שקשה להגיע אליהם.

משה אבוטבול: וגם חשוב לי לדעת, מנהיגי הדת בחברה ערבית – מה השפעתם בנושא על הציבור?

משה אבוטבול: האם הם משתפים פעולה?

משה אבוטבול: האם הציבור נשמע להם?

משה אבוטבול: זה באמת מאוד חשוב לי, כי אנחנו בעצם קשרנו את גורלנו בנושא של המלחמה במגיפה, אז היה מאוד חשוב לשמוע קצת תשובות בנושא הזה הכללי.

אנטאנס שחאדה: כן, חבר הכנסת משה אבוטבול, תודה.

אנטאנס שחאדה: יש עוד שאלות מהחדר כאן, לפני שנפנה למשרד הבריאות?

אוסאמה סעדי: אולי כדאי שנשמע את משרד הבריאות, אחרי זה אותם.

ג'אבר עסאקלה: לא, אבל יש דברים שאנחנו רוצים להעלות, שמשרד הבריאות - - -

אנטאנס שחאדה: אז קודם לשמוע אותם, ותתייחסו.

אנטאנס שחאדה: כן, בוא נעלה את משרד הבריאות.

ג'אבר עסאקלה: אנטאנס, אני רוצה לדבר לפני משרד הבריאות, כדי שיתייחסו.

אנטאנס שחאדה: תפדל, ג'אבר.

ג'אבר עסאקלה: אוקיי, אז בשתי דקות, אני לא אאריך, אנחנו כבר שבועיים לשים ודשים בכל הנושאים.

ג'אבר עסאקלה: אני אגיד ככה: כל מה שנחשף עכשיו לגבי המצב הבריאותי והכלכלי בחברה הערבית הוא תוצר של מדיניות של 70 שנה של אפליה, הזנחה וכו' וכו'.

ג'אבר עסאקלה: אני חושב שרובנו לפחות מסכימים עם זה.

ג'אבר עסאקלה: אני חושב שהאתגרים היום ענקיים.

ג'אבר עסאקלה: יש אתגרים שהם באמת קשורים ליחסים שלנו כחברה מול משרדי הממשלה, ובמיוחד בתקופה הזאת מול משרד הבריאות.

ג'אבר עסאקלה: ויש לנו שם דרישות.

ג'אבר עסאקלה: ועיקר הדרישות שלנו, כמו כשהתייחסתם, זה העניין של הפרסום, המידע, הבדיקות והטיפולים, ושם אני לא אוסיף למה שנאמר על ידי הדוברים לפניי.

ג'אבר עסאקלה: האתגר הבא שלנו זה לתרגם את ההחלטה של משרד הבריאות להעביר את הסמכות לקופות החולים למשהו שייעשה בשטח באמת, כי תמיד בין ההכרזה של משרד הבריאות לבין תחילת היישום בשטח זה יכול לקחת עוד שבוע או עשרה ימים, והשבוע, עשרה ימים, יכולים להיות קריטיים.

ג'אבר עסאקלה: הדבר הנוסף שאני רוצה שנתייחס אליו זה האתגרים הפנימיים שלנו, וכולנו נחשפים אליהם.

ג'אבר עסאקלה: משום מה – לא משום מה, מי שחי בחברה הערבית מכיר את החברה מבפנים – היום מי שנגוע בקורונה, יש שיימינג.

ג'אבר עסאקלה: מישהו שונא מישהו אחר, היום כותב בפייסבוק שלו יש קורונה.

ג'אבר עסאקלה: אנחנו צריכים לשנות את הפרספקטיבה, את הדרך הזאת.

ג'אבר עסאקלה: ואיך משנים את זה?

ג'אבר עסאקלה: כמובן לדבר על זה, לפרסם.

ג'אבר עסאקלה: אבל אני מצאתי דרך וזה עובד: אנשים שנגועים בקורונה יוצאים בעצמם בפייסבוק, עושים סרטון של חצי דקה, ומספרים שהם נגועים בקורונה, ואיך הם מרגישים, ושאין סכנה וכו' וכו'.

אנטאנס שחאדה: אוקיי.

אנטאנס שחאדה: תודה רבה, ג'אבר.

ג'אבר עסאקלה: את זה משרד הבריאות לא יעשה לנו, אנחנו צריכים לעשות בעצמנו.

ג'אבר עסאקלה: וזה האתגר.

אנטאנס שחאדה: נעבור לד"ר שלומית אבני, מנהלת תחום צמצום פערים במשרד הבריאות.

אנטאנס שחאדה: אני מקווה ששמעת את הדיון ואת השאלות והתהיות שעלו עד כה.

אנטאנס שחאדה: בבקשה, חמש דקות.

שלומית אבני: תודה רבה.

שלומית אבני: אני מנהלת את האגף לתכנון מדיניות.

שלומית אבני: ונמצא איתי פה גידי פרץ, שהוא מנהל את תחום צמצום פערים; ונמצאים פה עוד שני אנשי משרד הבריאות – נדב בן יוסף, שהוא מנהל את אגף האשפוז בתוך אגף תקציבים של המשרד; ומועאוויה כבהה מחטיבת הרפואה; וגם נמצא ד"ר זאהי סעיד, שהוא יועץ מנכ"ל כללית לחברה הערבית, שאנחנו עובדים איתו מאוד צמוד בנושא של הסברה.

שלומית אבני: אז אני אולי אתן איזשהו overview כללי על הנקודות.

שלומית אבני: אני לא יודעת אם אני אצליח לגעת בכל הנקודות שהצפתם, אנחנו רשמנו לעצמנו.

שלומית אבני: אני אנסה להתייחס לכמה שיותר, ואז אולי חבריי גם ישלימו אותי, כי כל אחד יש לו פה גם תחום התמחות אחר בנושא של קורונה.

שלומית אבני: ואולי נתחיל באופן כללי מהנתונים, כי זה משהו שחזר על עצמו שוב ושוב.

שלומית אבני: אז לגבי הנתונים, אני רוצה להגיד שחלק מהסיבה שאנחנו לא מפרסמים אותם עדיין – ואנחנו בכל זאת נפעל לפרסם חלק, ותיכף תבינו את ההסתייגות – היא שמכיוון שאנחנו עובדים במצב של חמ"ל, אז נתונים בחלק מהדאטה שלנו הם נתונים שהם לא מלאים.

שלומית אבני: אני אתן דוגמה.

שלומית אבני: למשל, בכל מה שקשור בבדיקות, יש לנו מתוך בערך 82,000 בדיקות משהו כמו 7,000 בדיקות שאנחנו עוד לא יודעים לשייך אותם ליישוב.

שלומית אבני: כלומר, אנחנו כל הזמן בטיוב של נתונים.

שלומית אבני: ולכן כאני רוצה לפרסם נתונים לפי ישובים על בדיקות או חולים או כמה אנשים יש בבידוד, אז אנחנו רוצים להיות מאוד זהירים עם הנתונים.

אוסאמה סעדי: את אומרת מתוך 8,000 – 7,000?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, מתוך 80,000 - - -

אוסאמה סעדי: 10%?

שלומית אבני: מתוך 82,590 בדיקות שאנחנו יודעים נכון לבוקר, כשצריך לקחת בחשבון שעוד לא הספקנו להזין בדיקות מאתמול – תיכף מועאוויה יוכל להתייחס – אז יש לנו בערך 6,700 בדיקות שאנחנו עוד לא שייכנו אותם ליישוב.

שלומית אבני: אז מה אני כן יודעת להגיד לגבי הנתונים נכון לבוקר?

שלומית אבני: בוא נתחיל עם הנושא של מספר מבודדים.

שלומית אבני: זה לא חולים, אני מדגישה שוב, זה אנשים שיודעים שהם נחשפו לחולה מאומת, או שחזרו מחו"ל ודיווחו לנו.

שלומית אבני: כלומר, יש מבודדים גם שהם לא מדווחים לנו.

שלומית אבני: אז מתוך מי שמדווח למשרד הבריאות, יש הרי טופס באתר, יש נכון להיום 34,200 אנשים בבידוד פעיל, ומתוכם אנחנו מדברים על כמעט 3,000 איש ביישובים ערביים, בעוד 370 איש בישובים הבדואיים בנגב.

שלומית אבני: הפרדנו את זה שנייה כי אני יודעת שהפרספקטיבה של הנגב חשובה, אז ביישובים גם המוכרים וגם הלא-מוכרים ביחד – 370 מבודדים, ובערך 3,000 איש ביישובים ערבים.

שלומית אבני: יש עוד הרבה מאוד ביישובים מעורבים שאנחנו לא יודעים כרגע להגיד יהודים-ערבים.

שלומית אבני: זה לגבי הבידודים.

יודעים להגיד: מבחינת חולים מאומתים, כלומר שהבדיקה שלהם חזרה והם יצאו חיוביים – גם שם יש לי בערך איזה 320 בדיקות שאני לא יודעת לשייך אותן עדיין, אבל אנחנו מדברים על 14 חולים מאומתים מקרב בדואים בנגב, בעוד 103 מהיישובים הערביים.

יודעים להגיד: אז אלה הנתונים שאנחנו נפעל היום לפרסם אותם.

אנטאנס שחאדה: זאת אומרת, לדוגמה, מתוך ה-3,5000 שאנחנו יודעים שהם בישובים ערביים, יצא 103 - - -

שלומית אבני: בפועל.

אנטאנס שחאדה: אוקיי.

אנטאנס שחאדה: זה מאוד נמוך מבחינת אחוז.

בשארה בשאראת: אם זה כולל בדיקות של שלושת הימים האחרונים.

שלומית אבני: תיכף אני אתן למועאוויה להגיב, אולי הוא ידע אם זה כולל.

שלומית אבני: בטוח לא כולל כנראה את אתמול.

שלומית אבני: ממש בבוקר הוצאנו נתונים, ושעה אחרי זה כבר היו נתונים מעודכנים.

שלומית אבני: אז אנחנו מעדכנים כל הזמן.

שלומית אבני: אז זה נכון לדעתי למשהו - - - בבוקר, ואנחנו ננסה אולי להוציא נתונים מעודכנים, כי זה מתעדכן כל הזמן.

בשארה בשאראת: תודה, ד"ר שלומית.

בשארה בשאראת: החיוך שלך, שלומית, מאוד מרגיע.

שלומית אבני: אני לא יודעת אם זה מרגיע, בשארה, כי לדעתי אנחנו רק בתחילת הדרך, אבל אני ארצה להתייחס לזה.

שלומית אבני: עכשיו, לגבי מה ששאלתם בנושא של נתונים ממד"א, למשל לגבי הנושא של מספר פניות – עוד אין לנו את הנתונים.

שלומית אבני: אנחנו כבר מספר ימים עוברים על הנתונים מול מד"א, אני מסכימה שזה קריטי.

שלומית אבני: אני אשמח שלדיון הבא תזמינו את אלי בין מנכ"ל מד"א.

שלומית אבני: תראו, הם בעומס אדיר שם, הם בעומס משוגע.

שלומית אבני: אנחנו יודעים את זה כי יש לנו הרי מוקד מידע מקביל, שהוא נותן גם שירות בשפה הערבית, ושמה גם אנחנו בעומסים אדירים.

שלומית אבני: אז אנחנו לא מצליחים הרבה פעמים גם להתפנות לכל השיחות, ואחוזי המענה שלנו הם לא 100%.

שלומית אבני: ובנוסף גם לעבוד על הניתוח של הנתונים.

שלומית אבני: אז לגבי הנתונים ממד"א – אין לי עוד אחוז פונים למד"א, וכמה מהם נמצאו זכאים לבדיקה על פי הקריטריונים שלנו, שהם כמו שתואר פה ב"סיכוי", הם גם אפידמיולוגיים וגם סימפטומטיים.

שלומית אבני: ומתוכם, כמה הופנו לבדיקות וכמה נמצאו שליליים או חיוביים.

שלומית אבני: אני כן יכולה להגיד שאנחנו בדקנו, ומועאוויה, אולי תוכל להתייחס לזה שבדקנו, מכיוון שיש לנו כל הזמן פניות מארגונים חבריים, כולל עתירה שהוגשה אתמול בבוקר.

שלומית אבני: יש לנו כל הזמן בדיקות בנושא של מד"א, אני יודעת שזאת נקודה כואבת.

שלומית אבני: ובנושא של מד"א אנחנו בדקנו, לראות אם יש אנשים מהחברה הערבית או היהודית, שממתינים לבדיקות מעבר לזמן סביר, ואם יש הבדלים בזמני המתנה לכך שנשלח דוגם, מישהו מיישוב יהודי לעומת מישהו מיישוב ערבי – והתשובה היא שאין הבדלים.

אוסאמה סעדי: ד"ר אבני, לפני זה, בעניין הנתונים, מה שמסרת, אז את מדברת על 103 חולים מאומתים מתוך כ-6,000 - - -

אנטאנס שחאדה: 3,500.

שלומית אבני: 6,300.

אנטאנס שחאדה: לא, מתוך 3,500 - - -

עאידה תומא סלימאן: אבל זה לא הדרך לבדוק.

עאידה תומא סלימאן: אני חושב שהדרך שצריך לבדוק: כמה ערבים נבדקו, כמה חולים יצאו מהם, וכמה נבדקו יהודים וכמה - - -

אוסאמה סעדי: אבל, עאידה, עם כל הכבוד, אני רציתי להגיע לנקודה הזאת.

אוסאמה סעדי: אני לא אמרתי שזו נקודת השוואה.

אוסאמה סעדי: אבל אמרתי: אם מתוך 6,000 ויותר אנחנו יודעים על 100 ומשהו חולים, שזה בקושי 2%.

אוסאמה סעדי: השיעור שלנו – 20%.

אוסאמה סעדי: על מנת לדעת בדיוק מה האחוז, לפחות את ה-800 בדיקות האלה שעשינו בשלושה ימים, אם אין לנו נתונים עד עכשיו ואנחנו לא יודעים נתונים, אז זה חמור מאוד, כי זו האינדיקציה הברורה ביותר, שאם מתוך מ-800 – איך שעשו עכשיו בבני ברק, ראו שמתוך כל שלושה יש 1%, אז פתאום זה הפיצוץ, בחברה הערבית, איך זה שאתם עד עכשיו, ואנחנו כמובן, לא יודעים מתוך הבדיקות שנעשו, מה אחוז הנבדקים שיש?

שלומית אבני: אז אני אמרתי קודם את מספר הנבדקים.

שלומית אבני: נבדקו – אני מדברת על החברה הערבית כולה יחד עם הנגב – קרוב ל-4,000 בדיקות.

שלומית אבני: מתוכם יש לנו חולים מאומתים, זה נכון שיש בדיקות שעוד לא חזרו, כרגע יש, נכון ל-11:00 בבוקר במערכות המחשוביות שלנו, חולים שנדבקו – 117.

שלומית אבני: זה לא אומר שאין עוד חולים.

אנטאנס שחאדה: זה מ-4,000.

עפר שלח: ויש לך את סך כל הבדיקות שנעשו בארץ.

קריאה: השאלה אם ה-4,000 כוללים את ה-800 האחרונים.

עפר שלח: אם ככה זה נורא פשוט.

עפר שלח: מעבר ל-800 האחרונים.

עפר שלח: אם נעשו 4,000 בדיקות, ויש מתוכם 117 חולים מאומתים מהחברה הערבית, אנחנו יודעים כמה בדיקות נעשו סך הכול וכמה חולים מאומתים יש.

עפר שלח: אז אין שום בעיה להשוות.

עפר שלח: נכון שזה מוטה מאלה שנבדקו - - -

עפר שלח: נכון - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מבחינה סטטיסטית אפשר להסיק מזה משהו.

שלומית אבני: אני אשמח להשלים.

שלומית אבני: יש לי עוד מה לומר, ואולי זה ייתן תמונה יותר טובה.

אנטאנס שחאדה: כן, ניתן לך עוד דקה.

אנטאנס שחאדה: בבקשה, תשלימי.

שלומית אבני: אז רק התחלנו עם הנתונים, עוד לא דיברנו על ההסברה, ואולי זה הנושא הבא.

שלומית אבני: הבדיקות –חיוביות או שליליות – זה לא מפלה בין מי שנבדק.

שלומית אבני: מבחינת מספר בדיקות, אנחנו כאמור אומרים לכם, ואנחנו נקבל נתונים ממד"א, נשמח לשקף לכם, שמי שזכאי לבדיקה מקבל אותה, בין אם דרך דוגם בבית ובין אם דרך תחנות "היבדק וסע", שהן קבועות או שהן ניידות, ואני אשמח שתיכף מועאוויה יגיד כמה מילים לגבי הנושא של התחנות ומד"א.

שלומית אבני: אנחנו רואים שיש מספר בידודים בפועל קטן בחברה הערבית.

שלומית אבני: אני אתן דוגמה.

שלומית אבני: בנגב למשל מדווחים לנו 370 אנשים שהם בבידוד, אבל יש יותר בדיקות ממבודדים, יש 420 בדיקות.

שלומית אבני: כלומר, יכול להיות שמה שיש כאן זה שיש כאן אנשים שהם לא יודעים שהם נחשפו לחולה מאומת, כי הם לא נכנסו לבידוד או שנכנסו לבידוד ולא דיווחו לנו; שלא יודעים שאם הם מרגישים לא טוב הם צריכים להתקשר למד"א וכן הלאה.

שלומית אבני: אנחנו לא רואים את מי שלא מתקשר אלינו או לא מדווח לנו על בידוד, שזה קשור בשאלה ההסברה.

שלומית אבני: עכשיו, ההסברה באמת, בשבוע וחצי הראשון לקח לנו זמן להתארגן עם ההסברה בנושא של ערבית.

שלומית אבני: מה שיש לנו כבר מאז בערך השבוע השלישי לסיפור הזה זו הסברה מאוד מסיבית בחברה הערבית, יחד עם משרד יחסי ציבור ייעודי שנבחר לנושא הזה, שעובד - - -

אנטאנס שחאדה: אני מציע שתשתפו פעולה עם חדר המצב.

עאידה תומא סלימאן: מסע ההסברה הוא בעיקרו תרגומים למה שיוצא מהמשרד.

עאידה תומא סלימאן: למשל, אחת הבעיות גם שאני דיברתי עליהן עכשיו בעניין של בידודים, שהטלגרף שהיה יוצא, אתם לא תרגמתם את כל הפעולות שעשה מי שנדבק בקורונה, כי נאמר לי: אנחנו מתרגמים לחולים הערבים.

עאידה תומא סלימאן: ואז אני אמרתי בצורה הכי ברורה: עכשיו אנחנו נמצאים בכל מקום.

עאידה תומא סלימאן: אל תגידו לי: יש חולה בנתניה, וזה לא שייך לאוכלוסייה הערבית.

עאידה תומא סלימאן: כי אנחנו מגיעים לכל מקום במדינה, וכל מי שזז ועלול להדביק, אנחנו צריכים לדעת עליו.

עאידה תומא סלימאן: ואז התחילו התרגומים גם כן לכלל מצע ההתניידות של אנשים שעלולים להדביק.

אנטאנס שחאדה: אוקיי, עאידה, תודה.

עאידה תומא סלימאן: לא, אני חושבת שמסע ההסברה של משרד הבריאות בערבית לקוי.

עאידה תומא סלימאן: והם צריכים לשתף פעולה עם החמ"ל של ועדת המעקב, ולהוציא דברים שיותר מדברים לאוכלוסייה.

עאידה תומא סלימאן: ועצם העובדה שאין אפילו אוטוריטה מקצועית אחת, שיוצאת ומדברת לאוכלוסייה בשפה הערבית, כמו שיוצא ראש הממשלה וכמו שיוצאת פרופ' סדצקי, זאת שערורייה, שעד עכשיו - - -

אנטאנס שחאדה: יכול להיות שאחת התוצאות זה שיתוף פעולה מיידי בין משרד הבריאות לחדר - - -

שלומית אבני: היושב-ראש, אם אפשר עוד להשלים, אני אשמח שגם ד"ר זאהי סעיד יתייחס לנושא של הסברה, כי הוא איש ההסברה שלנו, יועץ מנכ"ל כללית, רופא; וגם שמועאוויה כבהה יתייחס לנושא של מד"א שהעליתם שוב ושוב כבעיה, זה נראה לי חשוב להשלים את התמונה.

אנטאנס שחאדה: אז תשלימי ונעבור אליהם, בבקשה.

שלומית אבני: אוקיי.

שלומית אבני: משפט אחד לגבי הנושא של מרפאות זקיף שעלו כאן.

שלומית אבני: מרפאות זקיף זה לא כמו התחנות "היבדק וסע", המטרה שלהן זה לעשות סקר בתוך האוכלוסייה, כלומר לקרוא לאנשים מתוך היישוב שהם סימפטומטיים, אבל לא בהכרח עונים לקריטריון האפידמיולוגי – כלומר, הם לא בהכרח היו ליד חולה מאומת, אבל נגיד הם עם חול או שיעול – ולעשות בעצם בתוך מרפאות האם שלהם, נגיד המרפאה של הקופה, לעשות סקרים, כדי לזהות מוקדי התפרצות.

שלומית אבני: אז יש 36 מרפאות כאלה בארץ.

שלומית אבני: שאלתם, אז נכון לבוקר, ממה שאני יודעת, יש מרפאה בטייבה, בנצרת, במזרח ירושלים, ביפו, בעכו, בערוער בנגב.

שלומית אבני: והיום מתווספות עוד אחת במזרח ירושלים, בירכא ובכפר כמא.

שלומית אבני: ולגבי המרפאות של קופות חולים, התחלתם לשמוע היום.

שלומית אבני: מאוחדת למשל הבוקר הודיעה שהיא פותחת בסח'נין ובשועפאט.

שלומית אבני: ויתר קופות החולים גם החלו לפעול, לאור העובדה שבאמת הרחבנו את האפשרות לעשות בדיקות - - -

אנטאנס שחאדה: ד"ר אבני, אני מבקש שבדקה תסיימי, כדי שיהיה לנו זמן - - -

שלומית אבני: זהו, סיימתי.

ג'אבר עסאקלה: את יכולה לחזור על רשימת היישובים בבקשה?

שלומית אבני: עוד פעם את היישובים במרפאות זקיף?

שלומית אבני: טייבה, נצרת, מזרח ירושלים, יפו, עכו, ערוער בנגב, והיום עוד אחת במזרח ירושלים, בירכא ובכפר כמא.

אוסאמה סעדי: גם בטמרה נפתח.

שלומית אבני: בטמרה, לדעתי, אתה מתכוון ל"היבדק וסע" של מד"א, לא למרפאת זקיף.

משה אבוטבול: יש למישהו תשובה לשאלה ששאלתי או שאין סיכוי לקבל תשובה?

משה אבוטבול: המאפיינים בין שני סוגי החברות.

משה אבוטבול: מילה אחת בנושא אם אפשר לשמוע, כי חשוב לי לדעת.

משה אבוטבול: יש דיון ביום ראשון עם ראשי העיר החרדים, אולי נוכל להחכים קצת.

שלומית אבני: אתה שואל מה ההבדלים?

משה אבוטבול: לא מה ההבדלים.

משה אבוטבול: הפוך, האם את מוצאת מאפיינים מסוימים?

משה אבוטבול: ואיך מתמודדים לגבי הנושא של קשיי שפה, שינויי הרגלים, העברת מסרים, אם מנהיגי הדת משתפים פעולה?

אנטאנס שחאדה: משה, תן לנו להמשיך.

אנטאנס שחאדה: משרד הבריאות שלח יותר נציגים ממה שרשום אצלנו.

אנטאנס שחאדה: אין לנו בעיה עם זה, אבל זה אומר שהזמן יהיה יותר מצומצם.

אנטאנס שחאדה: נתחיל עם מועאוויה וזאהי.

אנטאנס שחאדה: תסלחו לי, אני קפדן בזמן, כי רשימת הדוברים התארכה יותר ממה שתכננו.

אנטאנס שחאדה: אז בבקשה, מועאוויה, אחר כך זאהי.

מועאוויה כבהה: אני מחטיבת הרפואה ומחמ"ל בריאות ממשרד הבריאות.

מועאוויה כבהה: לסבר את האוזן לגבי נתונים, הנתונים המספריים שיוצאים לתקשורת כל יום, אני מוציא אותם לדובר שלנו והוא מוציא אותם הלאה.

מועאוויה כבהה: גם רשימת היישובים שהתפרסמה - - -

אנטאנס שחאדה: כל היישובים או רק ביישובים הערבים אתה מתכוון?

מועאוויה כבהה: אנחנו פרסמנו את כל היישובים.

מועאוויה כבהה: אבל אנחנו יכולים לעשות פילוח גם של היישובים הערבים, ועשינו את זה.

אוסאמה סעדי: אז תתרכז, מועאוויה, ביישובים הערבים, כי זה היום הדיון.

מועאוויה כבהה: אין בעיה.

מועאוויה כבהה: רק בשביל לעשות את ההשוואה, בעולם יש לנו 10% מאומתים מכל הבדיקות שנלקחו, במדינת ישראל בכללי יש לנו 8% חולים מסך כל הבדיקות שנלקחו.

מועאוויה כבהה: ובאוכלוסייה הערבית עדיין לא הגענו ל-2%, שזה קרוב ל-80% מהבדיקות שנלקחו בערערה, בטמרה, ועד 160 בדיקות שנלקחו אתמול בערב מתוך 185 מרהט.

מועאוויה כבהה: עכשיו, לגבי היישובים הערביים, אני אשמח להוציא פילוח נתונים יותר מאוחר וזה יהיה זמין לתקשורת.

מועאוויה כבהה: אבל יש לנו בעיה שאולי אני צריך את עזרת הוועדה בה: אסור לנו לפי החוק לפרסם ישובים שהם מתחת ל-5,000 תושבים.

אנטאנס שחאדה: זה רוב היישובים.

מועאוויה כבהה: נכון.

אוסאמה סעדי: למה יש איסור חוקי?

אוסאמה סעדי: איזה חוק אוסר?

אוסאמה סעדי: מה ההבדל בין 10,000 ל-5,000 מבחינת נתונים?

אנטאנס שחאדה: שהסבירות לדעת מי האדם יותר גבוהה ביישוב שיש בו - - -

מועאוויה כבהה: בדיוק.

מועאוויה כבהה: אני אישית בעמדה דומה, שאני חושב שצריך לפרסם את הכול.

מועאוויה כבהה: אבל יש לנו את ההגבלה המשפטית, שאולי דרך הוועדה אנחנו נצליח להתגבר עליה.

אוסאמה סעדי: יש כאן יועצת משפטית של הוועדה, אז היא יכולה לבדוק את זה בינתיים.

אוסאמה סעדי: כן.

מועאוויה כבהה: אין בעיה, אני אשמח.

מועאוויה כבהה: לגבי נתונים שדיברנו עליהם במגזר הערבי – יש פניות מהמגזר הערבי, שיש פחות בדיקות בנגישות של מד"א לתוך הכפרים, כיוון ששירותי האמבולנסים של מד"א לא מכסים את רוב הכפרים, במיוחד בצפון ובדרום.

מועאוויה כבהה: עלו כמה אופציות וכמה פתרונות, שאני אשמח גם דרך הוועדה לתת את הדעת עליהם, על ידי חברת הכנסת עאידה סולימאן, שדיברנו גם עליהם.

מועאוויה כבהה: יש שירותי אמבולנסים שנמצאים בחברה הערבית ומוקדים רפואיים, שלדעתי הכנסתם לתוך מכלול הבדיקות שיכולים לעשות, אני חושב שזה ישפר רבות.

מועאוויה כבהה: אנחנו כבר שלושה ימים עושים תחנות ניידות בתוך המגזר – ערערה, טמרה.

מועאוויה כבהה: אתמול רהט והיום השארנו את התחנה ברהט.

מועאוויה כבהה: אני נמצא עכשיו בתחנה בטייבה-טירה, ונוסע מפה לכפר קאסם.

מועאוויה כבהה: אנחנו עכשיו בשלוש תחנות פרוסים במגזר הערבי, שמחר גם אנחנו הולכים להיות באזור אכסאל ונצרת, ביום שבת נחזור לערערה.

אוסאמה סעדי: כמה בדיקות היו בערערה, בטמרה וברהט אתמול?

אוסאמה סעדי: 800?

אוסאמה סעדי: מתוך ה-800 האלה, יש תוצאות של הבדיקות האלה?

מועאוויה כבהה: אני יכול לבדוק לך את זה אחרי שנסיים את הוועדה, ניכנס למחשב, נעשה פילוח נתונים.

מועאוויה כבהה: אני יודע, מתוך ה-185 בדיקות שנעשו ברהט, אתמול כבר היו 160.

מועאוויה כבהה: כמה חיובי, כמה שלילי?

מועאוויה כבהה: אין לי מושג, לא בדקתי.

מועאוויה כבהה: יש בעיה נוספת, העלו מקודם שאתם רוצים לדעת נתונים על נדבקים, בשביל לאתר אותם ולהזהיר את האוכלוסייה.

מועאוויה כבהה: מדובר בחיסיון רפואי, שאני חושב שהתשובות היום, אולי אתם לא יודעים כמה פורסם מאומת, בגלל שהיום הנוהל הוא שרופא משפחה פונה לבן אדם שנבדק ומעדכן אותו אישית על התשובה החיובית או השלילית שלו.

מועאוויה כבהה: הנתון לא עובר לראש הרשות או לראש העירייה.

אנטאנס שחאדה: זה גם עושה בעיה באיכון טלפונים.

אנטאנס שחאדה: כמעט אין לנו נתונים לדוגמה באום אל-פחם.

אנטאנס שחאדה: יש ארבעה-חמישה נבדקים, אין את המסלול שלהם באתר משרד הבריאות.

ג'אבר עסאקלה: אני רואה את המפה של התחנות הניידות, ואני שואל את עצמי: כביש עכו-צפת וצפונה, גליל מערבי, גליל מזרחי, בינתיים יצא שם של יישוב אחד.

ג'אבר עסאקלה: אני חושב שכל האזור הזה צריך להגיע אליו.

ג'אבר עסאקלה: האזור הזה זה רבע מהאוכלוסייה הערבית.

מועאוויה כבהה: חברים, אני בעברי פרמדיק 15 שנה במד"א, ואני מכיר את המאטריה ואני יודע.

מועאוויה כבהה: אני יושב בחמ"ל של משרד הבריאות מתחילת המגיפה, ואני אגיד לכם את האמת: אני לא שמעתי על החמ"ל של החברה הערבית, ואני לא חושב שיש שיתוף פעולה, כי אחרת הייתי - - -

אוסאמה סעדי: אז זה התפקיד שלך ושל הוועדה, לקשר בין חמ"ל החירום הערבי לבין חמ"ל משרד הבריאות.

אוסאמה סעדי: אבל, מועאוויה, שמענו את ד"ר חטיב, שהוא יושב-ראש ועדת אגודת הגליל והוא חמ"ל בריאות, אומר שלקח לו שש דקות על מנת להתקשר למד"א, וגם יש בעיה עם מוקדנים ערבים.

אוסאמה סעדי: מה אתם יכולים לעשות עם זה?

מועאוויה כבהה: חברים, אני יודע שמד"א הכניסו מוקדנים ערבים בתוך המוקד.

מועאוויה כבהה: ככל שאנחנו מתקדמים עם המגיפה, כמות הפניות עולה אל מוקד מד"א, ומוקד מד"א עונה, אבל אתה יודע, ככל שיש יותר פניות אז אנחנו יכולים להיתקל בקושי במענה.

מועאוויה כבהה: הפתרון שיכול להיות בחברה הערבית זה כן לשלב את שירותי האמבולנסים בתוך החברה הערבית לתוך מערך הבדיקות.

אנטאנס שחאדה: צריך לדאוג להם למיגון.

אוסאמה סעדי: אבל זה כבר הוצע, מועאוויה, מלפני חודש, מתחילת המגיפה אמרנו שלמד"א אין לה, ויש אמבולנסים פרטיים.

אוסאמה סעדי: ואמרתם שיהיה תיאום, ושמד"א תעבוד בכפרים האלה עם האמבולנס הפרטי.

ג'אבר עסאקלה: לקח לנו עשרה ימים לדאוג להם למיגון.

ג'אבר עסאקלה: עשרה ימים עבדו אנשים בלי מיגון.

אנטאנס שחאדה: צריך לתאם ישיבה עם מועאוויה מחר אפילו.

אוסאמה סעדי: לא, עם אלי בין.

אנטאנס שחאדה: עם מועאוויה ועם כל הצוות בשפרעם, עם מטה החירום.

אנטאנס שחאדה: מועאוויה, דקה, כדי שנאפשר שאלות משפרעם ומאחרים.

רוצה להגיד: המטרה שלנו היא שנגיע לכמה שיותר חולים.

רוצה להגיד: ומבחינתנו כמות הבדיקות שנעשו בדרייב-אין היא כמות טובה, אבל ממש לא מספיקה.

רוצה להגיד: אנחנו רוצים להכפיל ולשלש ולחמש אפילו.

אנטאנס שחאדה: בבקשה, עפר.

עפר שלח: אני לא יודע אם יש נתונים לגבי מבין החולים קשה או המונשמים - - -

אנטאנס שחאדה: מתוך ה-117.

עפר שלח: כמה הם ערבים?

עפר שלח: כי בסופו של דבר בבדיקות תמיד יכולה להיות הטיה, למרות ש-2% מול 8% זה יחס די מובהק.

עפר שלח: אבל אם יתברר שגם בין החולים קשה או המונשמים האחוז של הערבים הוא הרבה יותר נמוך מהשיעור שלהם באוכלוסייה, אז ברור שכל מיני אמירות לגבי זה שאצל הערבים יש תחלואה יותר גדולה אבל היא לא מתגלה כי אנשים לא נבדקים, אין להם בסיס, לפחות בנתונים שאנחנו רואים.

אנטאנס שחאדה: עד כה, נכון.

אנטאנס שחאדה: יש פילוח של החולים קשה או מונשמים?

בשארה בשאראת: שיעור האוכלוסייה הערבית נמוך בין המונשמים.

בשארה בשאראת: מיעוט נמוך.

בשארה בשאראת: אולי אנחנו מאחרים, אולי האוכלוסייה הערבית מתעכבת, אולי השלב הבא.

בשארה בשאראת: ולכן החשיבות של הרבה בדיקות, כדי לדעת באיזה מצב אנחנו נמצאים.

אנטאנס שחאדה: בסדר.

אנטאנס שחאדה: תודה.

אנטאנס שחאדה: מועאוויה, תישאר איתנו.

אנטאנס שחאדה: ואנחנו נפנה לשפרעם.

אנטאנס שחאדה: כן, אבו סעיד.

אנטאנס שחאדה: נפנה לשאלות, ואחר כך ניקח את זאהי ונדב.

אנטאנס שחאדה: בבקשה, אבו סעיד.

רוצה לומר: ולכן בסוף דבריו ד"ר מועאוויה כבהה אמר שהוא לא ידע על החמ"ל שיש בשפרעם.

רוצה לומר: אני חושב שזו ההזדמנות להזמין אותו ואת נציגי משרד הבריאות לבוא לכאן, קודם כול לראות את העבודה ולהיעזר בעבודה.

רוצה לומר: ודבר שני גם כן, שמשרד הבריאות ישתתף במימון החמ"ל הזה שנמצא בשפרעם.

רוצה לומר: אני חושב שהוא עושה עבודה רצינית, מקצועית, מקיפה מאין כמוה.

רוצה לומר: כנ"ל בנושא של ההסברה.

רוצה לומר: אני יודע על איזה משרד הסברה מדובר, ואני לא רוצה לעשות פרסומת, אבל הוא משרד הסברה רציני.

רוצה לומר: אני חושב שיש מקום גם כן לחבר את הדברים שיוצאים ממשרד הבריאות עם הדברים שיוצאים מהנהגת הציבור הערבי, מהכוחות המקצועיים בארגוני החברה האזרחית ברחוב הערבי.

רוצה לומר: שמענו גם את מה שאמרה סמאח מ"סיכוי".

רוצה לומר: הדברים האלה צריכים ראייה מערכתית כוללת, ומישהו צריך לחבר את החוטים על מנת שיהיה מערך הסברה אחד.

רוצה לומר: אני חושב, חבר הכנסת שחאדה, שמהוועדה הזו, ללא קשר עם מערך ההסברה של משרד הבריאות או לא, שיש מקום, וזה יהיה על דעתנו כוועדת המעקב, לקרוא לציבור הערבי קודם כול להיות מחויב להנחיות.

רוצה לומר: דבר שני, להתרחק מכל השמועות.

רוצה לומר: יש הפצת שמועות זדונית לפעמים שיוצרת בלבולים ויוצרת בהלה.

רוצה לומר: הדבר השלישי, להיפטר מהבושה כביכול.

רוצה לומר: להיות חולה זה לא בושה, להיות נבדק זה לא בושה.

רוצה לומר: להפך, לעודד אנשים לעבור את המחסום הזה.

רוצה לומר: והדבר הרביעי, לאסור ואפילו אם יש אפשרות להביא לדין אנשים שמפרסמים שמות ללא שרות.

רוצה לומר: זו לא רק צנעת הפרט והחיסיון הרפואי, זה גם כן לפגוע במשפחות ובאנשים ובחברה ובשכונה.

רוצה לומר: ארבעת הדברים האלה צריכים לצאת מהוועדה היום בהודעה מיוחדת, ללא קשר עם התמשכות הדיון והתיאומים המתבקשים.

רוצה לומר: על כן אני רוצה לומר גם לבסוף, בתשובה לחבר הכנסת אבוטבול: העניין של אנשי הדת –ההתגייסות שלהם היא מופתית.

רוצה לומר: אנשי הדת המוסלמים, אנשי התרבות הנוצרים על עדותיהם, אנשי הדת הדרוזית.

רוצה לומר: פשוט יש קריאה חד-משמעית שאינה משתמעת לשתי פנים, להיות מחויבים, להיות זהירים וכו' וכו'.

רוצה לומר: שיתוף הפעולה עם אנשי הדת הוא פשוט מופתי, כאמור, ואני רוצה לציין את זה.

רוצה לומר: אני חושב שהיות שהנושא של המחלה הזו ושל הווירוס הזה הוא לא נחלתה של חברה אחת לעומת חברה אחרת, אני חושב שיש הרבה מקום לקרוא לאנשי דת יהודיים גם כן לאמץ את ההנחיות ללא סייג.

רוצה לומר: אני יודע ואני מכיר את האמונות גם של היהודים, גם של המוסלמים, גם של הנוצרים, אני יודעת את המגבלות והרצונות של האנשים להיות מחויבים לאמונתם, אבל כל הדתות שמות פיקוח נפש מעל לכל דבר אחר.

רוצה לומר: ואני חושב שזה הדבר שצריך לפעול על פיו.

רוצה לומר: לפחות בחברה הערבית זה הדבר שאנחנו פועלים על פיו, גם כהנהגה, גם כאנשי דת, גם כאנשי חינוך, גם כאנשי בריאות.

רוצה לומר: ואני חושב שזה יכול להיות מסלול מאוד מאוד בטוח לקצר את חייה של המחלה הזו, לקצר את נוכחותו של הווירוס הזה בקרבנו.

משה אבוטבול: ונשמעים לאנשי הדת?

מוחמד ברכה: כמובן.

מוחמד ברכה: באופן חד משמעי נשמעים להם.

משה אבוטבול: תודה.

מוחמד ברכה: אני אומר לך, אני לא איש דתי, אבל זה מחזה כואב.

מוחמד ברכה: כואב לראות מסגדים ריקים, כנסיות ריקות.

מוחמד ברכה: אבל אני חושב שהחיים הרבה יותר חשובים לפי כל דת ממילוי של מצווה דתית.

אנטאנס שחאדה: אוקיי.

אנטאנס שחאדה: אם יש עוד שאלות משפרעם, לפני שנפנה לד"ר זאהי ונדב.

אנטאנס שחאדה: אנחנו ניתן עוד 20 דקות להיבט הבריאותי, אחר כך עוד משהו כמו חצי שעה להיבט הכלכלי.

אנטאנס שחאדה: התחלנו באיחור, נסיים באיחור.

אנטאנס שחאדה: יש שאלות משפרעם?

אנטאנס שחאדה: אחמד, בבקשה.

אחמד שייח’: אני אדבר על דרישות, על מה מבוקש, על מה אנחנו חושבים.

אחמד שייח’: אנחנו חושבים על החשיבות של ביצוע סקר של תסמינים וחסמים בתוך האוכלוסייה הערבית.

אחמד שייח’: אנחנו רואים שהמספרים אפילו לא מגיעים ל-800 שעשו את הבדיקות בדרייב-אין.

אחמד שייח’: צריך לחקור את הנושא ולהבין למה אנשים לא עושים את הבדיקות.

אחמד שייח’: האם זה פאנל ידע, מודעות, קיבלו את ההודעה – כן, לא?

אחמד שייח’: מהם החסמים כדי לעבור ולשפר את המצב?

אנטאנס שחאדה: אבל זה תלוי במציאות, אחמד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': של מי היוזמה הזאת?

אחמד שייח': תלוי במציאות, אבל להתחיל להיערך ליישום גם בצפון.

אחמד שייח': אנטאנס, אנחנו מדברים על יותר ממחצית מהאוכלוסייה הערבית שגרה בצפון.

אחמד שייח': אם מוסיפים את אזור ואדי ערה לצפון, אז אנחנו מדברים על 800,000 עד מיליון אנשים שחיים באזור הזה, לתת להם פתרונות.

אחמד שייח': על מלונות ופתרונות בידוד, בידוד אפקטיבי, עדיין אין לנו תשובה לנושא הזה.

אחמד שייח': זה מאוד מאוד מאוד חשוב.

אחמד שייח': גם יש לנו את הפנייה למשטרה, להתייחס אחרת.

אחמד שייח': אבו סעיד דיבר על זה, הזכיר מה שקרה ביפו.

אחמד שייח': ואנחנו חושבים שצריך להיות בקשר עם הנהגת החברה הערבית ולתאם את המצב, כדי שלא יקרה עוד פעם.

אחמד שייח': יש עוד דברים אחרים של רשויות מקומיות, שהבנתי שתהיה ישיבה מיוחדת לנושא הזה.

אחמד שייח': תודה.

אנטאנס שחאדה: תשאיר לרשויות המקומית, נכון.

אנטאנס שחאדה: אנחנו נפנה לד"ר זאהי, בבקשה.

אנטאנס שחאדה: ואחר כך מר נדב.

אנטאנס שחאדה: בבקשה, ד"ר.

זאהי סעיד: אני רופא משפחה, עוזר מנכ"ל הכללית.

זאהי סעיד: אני הצטרפתי למערך ההסברה באופן עצמאי, כשראיתי שהמגיפה התחילה, וכשראיתי שיש בעיה בחברה הערבית כעוזר מנכ"ל.

זאהי סעיד: וראיתי שיש צורך פה להתגייס ולהתחיל לעשות את ההסבר.

אנטאנס שחאדה: נכון, זאהי, אתה עוזר מנכ"ל בקופת חולים כללית?

זאהי סעיד: אני עוזר מנכ"ל הכללית לענייני החברה הערבית.

זאהי סעיד: אני כבר בתפקיד הזה כמעט שנתיים, ויש לנו ועדות שמתקיימות.

זאהי סעיד: אני עובד גם מול כל הרופאים וכל האנשים המובילים בחברה הערבית וגם מול משרד הבריאות.

זאהי סעיד: התחלנו בתהליך של צמצום פערים.

זאהי סעיד: מהמקום הזה ראיתי את החובה שלי להיכנס, וזיהיתי את הצורך במידע ואת הקשיים של החברה הערבית: חוסר המודעות, האדישות שלי זה לא יקרה ואת הסטיגמה מהמחלה.

זאהי סעיד: ולכן ראיתי חובה שאני אכנס לתהליך ולהתחיל לתת הסברים.

זאהי סעיד: ובהמשך כל כולי, כל המשרה שלי, אני כמעט כל יום מ-05:00 בבוקר עד 23:00 בלילה עוסק - - -

אנטאנס שחאדה: תספר לנו האם יש שיפור?

אנטאנס שחאדה: מה עשיתם במשרד לגבי הסברה בחברה הערבית?

אנטאנס שחאדה: בבקשה, ד"R.

זאהי סעיד: ולאחרונה הצטרף משרד מזאוי, דובר של משרד הבריאות, ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה מאוד יפה.

זאהי סעיד: זה לא רק תרגום, אנחנו עשינו מאות סרטונים, עשינו מאות כתבות בעיתונות.

זאהי סעיד: אפשר להיכנס לראות כמה כתבות וסרטונים בוצעו על כל ידיעה של משרד הבריאות שיוצאת.

זאהי סעיד: ויזמנו הרבה סרטונים.

זאהי סעיד: אפילו הסרטון של המגע, שאתה יוצא מהבית, אני עשיתי לפני חודש סרטון כזה בערבית.

אנטאנס שחאדה: בימים האחרונים, אתה אומר, יש שינוי, יש שיפור במערך ההסברה לאוכלוסייה הערבית?

זאהי סעיד: אכן זיהינו את הצורך.

זאהי סעיד: קודם כול בוא נגדיר את הבעיה.

זאהי סעיד: ברפואה היום אנחנו מתייחסים לרפואה מותאמת אישית.

זאהי סעיד: לא עושים רפואה לערבים כמו ליהודים, כמו לכל מקום.

זאהי סעיד: אני טוען שהרפואה צריכה להיות מותאמת אישית באופן כללי.

זאהי סעיד: כך אני עובד כרופא משפחה, כל חולה מקבל ממני יחס אישי מותאם אליו.

זאהי סעיד: וגם ככה במקרה הזה צריך שתהיה רפואה מותאמת אישית, מותאמת חברתית.

זאהי סעיד: הערבי רואה את הדברים, מבין את הדברים בצורה אחרת.

זאהי סעיד: יש את העניין של הסטיגמה, של הבושה.

זאהי סעיד: למשל, דיברתי עם אלי בין על כך שאמבולנס מגיע לכפר ואז כל הכפר מדבר על זה, הוא הבטיח מיד שיתחיל לשלוח רכב.

זאהי סעיד: אנחנו צריכים לזהות את החסמים.

זאהי סעיד: במקום שאנחנו כל הזמן נעביר ביקורת, אנחנו צריכים לעבוד ביחד, לחשוב - - - את החסמים.

זאהי סעיד: מה מונע מהאוכלוסייה הערבית לפנות?

זאהי סעיד: ובניתוח של הבעיה אני אעשה לכם קצת סדר.

זאהי סעיד: יש לנו בעיה עם החברה הערבית, את הבעיה של הסטיגמה.

זאהי סעיד: אנשים פשוט לא התקשרו.

זאהי סעיד: חוסר הבדיקות נבע דבר ראשון מאי התקשרות של אנשים.

זאהי סעיד: עכשיו, למה לא התקשרו?

זאהי סעיד: בגלל סטיגמה, בגלל חוסר ידע, בגלל כל מיני סיבות.

זאהי סעיד: ובנוסף גם הייתה בעיה - - - של מגן דוד, שגם זה בטיפול.

זאהי סעיד: אז כשמנתחים את הבעיה, רואים מה הגורמים, מטפלים בהם.

זאהי סעיד: הסוגיה של הסטיגמה, אנחנו עובדים עליה מאוד חזק, כל הארגונים עובדים עליה מאוד חזק.

זאהי סעיד: אגודת הגליל, אני עובדת איתם בשיתוף פעולה מאוד חזק.

זאהי סעיד: כל הרופאים שנמצאים שם, אני בקשר איתם, אנחנו מעבירים מידע.

זאהי סעיד: עם ד"ר מוחמד חטיב אנחנו בקשר יומי כמעט.

זאהי סעיד: גם בזמן שלא, כשאני נמצא בטלוויזיה, הוא גם מעדכן אותי.

זאהי סעיד: וכמות המידע שעוברת לחברה הערבית, גם בטלוויזיה – "הלא" ופאנט – גם בערוץ הראשון במכאן, אני לא חושב שבטלוויזיה הערבת קיימת.

זאהי סעיד: אני בעצמי נותן כל יום שעתיים בשידור ישיר, ועוד הרבה רופאים בערוץ פאנט והרבה ערוצים.

זאהי סעיד: אני מתראיין לכל הערוצים בארץ ובעולם, כמעט כל היום מהבוקר עד הערב ראיונות והסברים.

אנטאנס שחאדה: ד"ר, הבעיה שאנחנו לחוצים בזמן.

אנטאנס שחאדה: את הנקודות העיקריות.

אנטאנס שחאדה: כן, דקה בבקשה.

זאהי סעיד: ואני כל יום מופיע בחדשות בערוץ מכאן בערבית, כל יום מתייחס להנחיות.

זאהי סעיד: זה לא סתם להעביר את ההנחיות, לדקלם אותן.

זאהי סעיד: אנחנו גם מנתחים אותן, אנחנו גם מעבירים דברים.

זאהי סעיד: ותאמין לי, יש שם תוכן, שאני יכול להגיד לכם שאפילו עולה על הערוצים היהודיים שיש לנו במדינה.

זאהי סעיד: אנחנו מביאים הרבה מומחים, גם פוליטיקאים, גם רופאים, כל יום במכאן מ-19:00.

זאהי סעיד: ואם יש הודעה של משרד הבריאות, כמו אתמול, אנחנו נשארים עד סוף ההודעה, מנתחים אותה, מסבירים אותה לאוכלוסייה הערבית.

זאהי סעיד: אנחנו מנסים לתת את המידע כמה שאפשר.

זאהי סעיד: צריך ליידע את החברה הערבית, שיש כל יום במכאן בחדשות אפשרות לשמוע את ההנחיות בערבית, עם תרגום, עם הסבר.

זאהי סעיד: אתמול למשל הדגמתי גם את המסכה, גם את הכפפות בערוץ הלא וגם בפאנט.

זאהי סעיד: יש לנו את המידע, אבל אנחנו מסתירים את המידע מהאוכלוסייה.

זאהי סעיד: במקום שאנחנו נתקוף, אנחנו צריכים להגיד: חבר'ה, יש מידע אחד, שתיים, שלוש, תנצלו אותו.

זאהי סעיד: ואם מישהו רוצה להוסיף – מבורך.

זאהי סעיד: כל המוסיף מבורך.

זאהי סעיד: ואנחנו צריכים עוד הרבה כוחות.

אנטאנס שחאדה: תודה, ד"ר.

אנטאנס שחאדה: אז אתה אומר שיש הסברה בעברית, יש שיתוף פעולה עם אגודת הגליל, ויש משרד פרסום, וזה מתקדם בהיבט הזה.

אנטאנס שחאדה: מצוין.

אנטאנס שחאדה: אתה נשאר איתנו.

אנטאנס שחאדה: מר נדב בן יוסף, מרכז בכיר תוכנית התערבות ותקציבים.

אנטאנס שחאדה: בבקשה, נדב.

נדב בן יוסף: אני מנהל האגף לפיקוח על מערך האשפוז באגף תקציבים במשרד הבריאות.

נדב בן יוסף: אני קודם כל רוצה להודות להירתמות ולהתגייסות של כל בתי החולים שנמצאים בריכוזי האוכלוסייה הערבית, בין אם זה בנצרת, בין אם זה במזרח ירושלים.

נדב בן יוסף: עם פרוץ המגיפה פנינו לכל בתי החולים הציבוריים, גם בנצרת, גם במזרח ירושלים, וביקשנו מהם להכשיר מחלקות מתפרצות, בעצם מחלקות שהן בתוך בית החולים, מבודדות לחלוטין, מנוטרות מרחוק.

נדב בן יוסף: וכל בתי חולים התגייסו בצורה מעוררת כבוד.

נדב בן יוסף: אנחנו באופן אישי ליווינו אותם גם בשלב הבינוי, גם בשלב המעקב התקציבי.

נדב בן יוסף: אנחנו בקשר לפחות פעם ביום עם כל אחד מבתי החולים.

נדב בן יוסף: ועד כה נפתחו בעיר נצרת 100 מיטות עבור מטופלי קורונה, שהן ייעודיות ומבודדות, בהשקעה של 8 מיליון שקלים.

אנטאנס שחאדה: נדב, כל הנושא של בתי חולים בחברה הערבית, אמרנו שנעשה דיון מיוחד.

אנטאנס שחאדה: אז אם תדבר באופן כללי יותר, ונשאיר את זה, כי יהיו איתנו מנהלי בתי חולים באותה ישיבה.

אנטאנס שחאדה: בבקשה.

נדב בן יוסף: אוקיי.

נדב בן יוסף: אז באופן כללי הושקעו, על מנת להתמודד עם המגפה בתוך מערכות האשפוז, 12 מיליון שקלים באופן נקודתי.

אנטאנס שחאדה: בבתי החולים בישובים הערביים 12 מיליון?

נדב בן יוסף: נכון.

נדב בן יוסף: גם במזרח ירושלים במקאסד, אוגוסטה ויקטוריה וסנט ג'וזף.

אנטאנס שחאדה: 12 מיליון כולל מזרח ירושלים?

נדב בן יוסף: כולל.

קריאה: מתוך כמה?

נדב בן יוסף: סך הכול הושקעו עד היום 120 מיליון שקלים בכלל בתי החולים, 12 מתוכם אושרו בבתי החולים בנצרת ובמזרח ירושלים.

אנטאנס שחאדה: 10%.

אנטאנס שחאדה: בבקשה, תמשיך.

נדב בן יוסף: במקביל לזה פורסם גם מבחן תמיכה.

נדב בן יוסף: הרי אחת מההנחיות הייתה גם שיעבו את המלאים, האנשים גם במרכזים הרפואיים, גם קופות החולים.

נדב בן יוסף: אנחנו פרסמנו מבחן תמיכה, שהוא כבר נותן איזשהו גישור תקציבי לאותם מוסדות, ואנחנו ממשיכים.

נדב בן יוסף: אנחנו גם מנטרים במהלך כל התקופה הזאת את המצב הפיננסי של כל השחקנים, במטרה לראות איך הם – בכל זאת היה פה היקף ירידה מאוד גדול של פעילות.

נדב בן יוסף: אנחנו דואגים לזה שאנחנו אוספים את הנתונים, מדווחים אותם לשותפים שלנו במשרד האוצר.

נדב בן יוסף: ואנחנו גם פועלים כבר ליישם כלים רגולטורים, כמו למשל להקדים את שוטף תשלום לאותם מוסדות, פרסום מבחן שיהווה איזושהי תמיכה מיידית של המדינה באותם מוסדות.

נדב בן יוסף: במקביל לזה נשלחו לכל בתי החולים אמצעי מיגון.

נדב בן יוסף: נשלחים בפולסים, כל שבועיים נשלח מלאי לבתי החולים.

נדב בן יוסף: וגם נעשתה חלוקה של תקנים של כוח אדם וסטודנטים, כאשר אנחנו מנסים לווסת את זה, שזה גם לקהילה וגם למערכת האשפוז.

אנטאנס שחאדה: תודה.

ג'אבר עסאקלה: סטודנטים בבתי החולים בנצרת למשל או רק מגן דוד?

נדב בן יוסף: לא, הסטודנטים יהיו בכל בתי החולים בארץ.

נדב בן יוסף: קופות החולים – זה תלוי בריכוז האוכלוסייה, אבל הם מחולקים לכל בתי החולים.

ג'אבר עסאקלה: וזה כולל בוגרים שמחכים עכשיו לעשות את המבחן של ההסמכה?

נדב בן יוסף: אז יש באמת את כל הנושאים של הסטז'רים ומתמחים.

נדב בן יוסף: אז גם הם מגיעים לבתי החולים.

נדב בן יוסף: שוב, הם לא מוגדרים כרופאים, זה קצת סיפור שונה מהאחיות, אבל הם כן ככוח עזר שעוזר.

נדב בן יוסף: הרי בסופו של דבר הם סטודנטים, שכבר מסתובבים בבתי החולים, הם מסייעים לרופאים ומתגברים את כוח האדם.

ג'אבר עסאקלה: אני שואל על בוגרי חו"ל.

נדב בן יוסף: אז אם בוגרי החו"ל נמצאים בארץ, והם יכולים להסתובב בבתי החולים, הם כוח עזר מצוין, ואנחנו אוספים את כל כוח האדם שיכול לעזור.

אנטאנס שחאדה: אוקיי.

אנטאנס שחאדה: תודה, נדב.

אנטאנס שחאדה: ומשה בחדר השני מחכה לתשובה מד"ר אבני.

אנטאנס שחאדה: אז אני אתן לד"ר אבני שתיתן תשובה, כי הוא חייב לצאת, לגבי השאלה על - - -

משה אבוטבול: זהויות בחברות.

אנטאנס שחאדה: לא זהויות, על השונה והמשותף בין החברה הערבית לחברה החרדית.

אנטאנס שחאדה: ונפנה לעלאא גנטוס, אם כבר התחלנו לדבר על כלכלה ותקציבים.

אנטאנס שחאדה: ואחר כך דור בלוך ממשרד האוצר.

אנטאנס שחאדה: עכשיו ד"ר אבני תיתן תשובה למשה, ואחר כך עלאא משפרעם, אחר כך אוצר.

אנטאנס שחאדה: בבקשה, ד"ר, בקיצור.

שלומית אבני: אני חושבת שמה שמשותף, והוא יותר אולי מדאיג אותנו, זה שמדובר באמת במשפחות שרובן הגדול בישובים סוציו נמוכים, בצפיפות גדולה, ומשפחות עם הרבה נפשות.

שלומית אבני: הן אוכלוסייה צעירה, גם החברה החרדית וגם החברה הערבית, ואז לגבי צעירים אנחנו פחות מודאגים מבחינת תחלואה ותמותה, אבל הם יותר מדביקים.

שלומית אבני: מה ששונה זה שביישובים הערבים באמת יש יותר מחלות רקע מיישובים חרדים.

שלומית אבני: כלומר, זו אוכלוסייה שיש לה יותר מחלות רקע, ולכן המבוגרים בהם יותר בסכנה.

שלומית אבני: ולעניין עבודה מול קובעי דעת קהל, אז אנחנו עושים גם וגם.

שלומית אבני: כלומר, בחברה הערבית, לצורך העניין, עם פורום של אימאמים בנגב, ובחברה החרדית אנחנו עובדים עם מועצת חכמי תורה, ועובדים מול רבנים מכל הזרמים וכן הלאה.

שלומית אבני: אנחנו יודעים לעשות גם וגם.

ג'אבר עסאקלה: האם יש מדיניות ברורה לגבי בתי אבות בכלל, ובחברה הערבית בפרט?

ג'אבר עסאקלה: מה המדיניות לגבי בתי אבות?

אנטאנס שחאדה: נכון, שלחו לנו שאלות בנושא הזה.

אנטאנס שחאדה: יש ארבעה בתי אבות.

שלומית אבני: המדיניות מאיזו בחינה?

ג'אבר עסאקלה: מבחינת בדיקות – לבדוק, לטפל.

ג'אבר עסאקלה: מה קורה?

שלומית אבני: יש תעדוף עכשיו של בתי אבות, גם מבחינת בדיקות בבתי אבות או מסגרות חוץ-ביתיות בכלל.

שלומית אבני: כשיש נגיד מקרה של הדבקה, ואז כל הצוות נאלץ להיכנס לבידוד, אז אנחנו מתעדפים שם את הבדיקות, ואז בודקים גם צוות וגם חולים.

שלומית אבני: וגם יש תעדוף של המסגרות האלה, שהן הכי חלשות, במיגון.

משה אבוטבול: אתם מצליחים להגיע לכולם?

משה אבוטבול: זה מה ששאלתי.

משה אבוטבול: האם יש נגישות לכולם?

משה אבוטבול: אתם עושים כרוזים?

משה אבוטבול: לדוגמה, בחברה החרדית עשו אפילו ביידיש כדי להגיע לאחרון האנשים.

אנטאנס שחאדה: משה, יש ישיבה מיוחדת ביום ראשון.

משה אבוטבול: כן, לכן אני רוצה להחכים ממנה.

שלומית אבני: אז אולי, חבר הכנסת, אם תרצה, אני אשמח לחבר אותך להסברה אצלנו, והם ישמחו לתת לך את כל המידע.

משה אבוטבול: תודה רבה.

אנטאנס שחאדה: תודה.

אנטאנס שחאדה: עלאא גנטוס בשפרעם.

אנטאנס שחאדה: הוא יועץ בוועד ראשי הרשויות בתחום הכלכלי.

אנטאנס שחאדה: הישיבה הייתה אמורה להיות עד 14:00.

אנטאנס שחאדה: אנחנו ניקח עוד עשר דקות.

עלאא גנטוס: אני היועץ הכלכלי של ועד ראשי הרשויות הערביות.

עלאא גנטוס: אני אדבר על ההיבטים הכלכליים של המשבר בשני היבטים.

עלאא גנטוס: קודם כול, בהיבט של משקי הבית, ההשפעה של המשבר על משקי הבית; וההיבט השני הוא ההשפעה על העסקים ועל המערכת הכלכלית בחברה הערבית.

עלאא גנטוס: אני אתחיל בנושא של משקי הבית, כי כל הזמן מדברים על הסיוע לזקנים וסיוע למשפחות המוכרות לרווחה.

עלאא גנטוס: ועל פי ההערכות שלנו, לפחות מהנתונים שאנחנו מקבלים מהרשויות, עשרות אלפי משפחות ערביות יצטרפו למעגל העוני כבר בחודש הקרוב, בחודש אפריל.

עלאא גנטוס: אם אנחנו מדברים על 300 משפחות, כש-20% על פי ההערכה שלנו ייכנסו למעגל הזה, אנחנו מדברים על סדר גודל של 60,000 משפחות, שאנחנו מעריכים שתהיה להם בעיה אפילו בסלי מזון ובמוצרים הבסיסיים בתקופה הקרובה.

עלאא גנטוס: אנחנו יוצאים מתוך הנחה שאם ממוצע השכר בחברה הערבית הוא קרוב ל-6,000 שקל, אז משקי הבית האלה בוודאות אין להם עודפי מזומנים כדי לפרנס את המשפחות שלהם בתקופה הקרובה.

עלאא גנטוס: וזה נושא שלדעתי צריך לשים אותו עכשיו בראש סולם העדיפויות של הממשלה, איך אנחנו מטפלים בתופעה הזו.

אנטאנס שחאדה: ה-500 שקל לא יפתרו את הבעיה?

אנטאנס שחאדה: מענק ה-500 שקלים?

עלאא גנטוס: מענק ה-500 שקלים יכול לפתור בעיה קטנה מאוד, אבל לדעתנו היקף הבעיה הולך להיות הרבה יותר קשה.

אנטאנס שחאדה: בצחוק אני אומר את זה.

עלאא גנטוס: אנחנו מרגישים את זה בשטח.

עלאא גנטוס: וזה מצריך כבר עכשיו מחשבה איך אנחנו מטפלים.

עלאא גנטוס: אתמול העליתי את הנושא הזה בפני מנכ"ל משרד הפנים.

עלאא גנטוס: הוא הודה שלא חשב על הנושא הזה והוא צריך לבדוק את זה.

עלאא גנטוס: אבל זה נושא שלדעתי מטריד את ראשי הרשויות ומטריד את הרשויות המקומיות, איך להתמודד עם כמות כזאת גדולה של מבקשי סיוע במזון ובתרופות ובמוצרים בסיסיים.

עלאא גנטוס: הנושא השני שאני רוצה לדבר עליו הוא נושא של האבטלה והפתרונות למובטלים.

עלאא גנטוס: ההיקף הוא עצום, הגענו ליותר מיליון מובטלים במדינה.

עלאא גנטוס: ולדעתי שיעור המובטלים מהחברה הערבית יהיה הרבה יותר גדול, כי הם בדרך כלל עוסקים במשרות שהן זמניות ולאו דווקא משרות קבועות.

עלאא גנטוס: ככה שההערכה שלנו שיש בעיה מאוד גדולה בשיעור המובטלים.

עלאא גנטוס: יש בעיה למשל ייחודית לחברה הערבית, היא הנושא של בני 18 עד 20.

עלאא גנטוס: כל אלה עכשיו שנכנסו למעגל האבטלה, החוק לא מאפשר להם לקבל דמי אבטלה.

עלאא גנטוס: הפנינו אתמול בקשה או דרישה בשם הוועד לממשלה, ואנחנו מקווים שהוועדה שלכם תלווה את הנושא הזה, שיכניסו את הקבוצה הזאת למעגל מקבלי האבטלה.

עלאא גנטוס: אנחנו גם מזהים שיש היעדר מודעות לנושא של מיצוי זכויות בתקופה מצד המובטלים.

עלאא גנטוס: היינו מצפים שבתקופה הזאת – פועלים בחברה הערבית, בישובים הערביים, מרכזי ריאן, שהתפקיד שלהם הוא עידוד התעסוקה – היינו מצפים שבגלל ההיעדר של התשתיות או משרדי ביטוח לאומי בכל הרשויות, שמרכזים אלה יתוגברו, וייקחו תפקיד נוסף לסייע למובטלים במיצוי זכויות, ובעיקר אלה שלא מצליחים להתמודד עם כל הלחץ ועם הדרישות של הנושא של אבטלה.

עלאא גנטוס: במקום זה אנחנו ראינו שאפילו המדינה הורתה לקצץ דווקא עכשיו 20% מכוח האדם הפועל שמה, במקום לתגבר את המרכזים האלה על מנת לתת פתרונות.

עלאא גנטוס: אני רוצה לעבור לנושא של העסקים.

עלאא גנטוס: אני מדבר עכשיו על הנושאים הקריטיים, הקרדינליים, שצריכים להיות בטיפול מיידי.

עלאא גנטוס: המצוקה הכי כבדה שאנחנו מרגישים אותה היום היא הנושא של ההתאכזרות של המערכת הבנקאית כלפי הלקוחות בחברה הערבית.

עלאא גנטוס: ממש סגרו את השיברים.

עלאא גנטוס: אתמול היה ה-31 בחודש, בדרך כלל הצ'קים שנותנים העסקים הם בסוף חודש.

עלאא גנטוס: זה סוף החודש הראשון בצל המשבר.

עלאא גנטוס: אתמול התקשרתי לשלושה מנהלי סניפים.

עלאא גנטוס: היקף החזרות הצ'קים עומד היום על כ-50%.

עלאא גנטוס: 50% מהצ'קים בחברה הערבית חוזרים.

עלאא גנטוס: ובמקום שהבנקים יבינו את המצוקה, הם פשוט סגרו את השיבר.

עלאא גנטוס: הבעיה המרכזית, שמרבית העסקים הקטנים, האשראי העיקרי שלהם הוא ניכיון צ'קים.

עלאא גנטוס: הבנקים היום הפסיקו לנכות צ'קים.

עלאא גנטוס: גם אם למישהו היו צ'קים טובים ביד - - -

אנטאנס שחאדה: עלאא, זה מאוד חשוב, מה שאתה אומר, בסוגיות הללו פנו אלינו.

אנטאנס שחאדה: אבל נעשה דיון פרטני מיוחד לעסקים.

עלאא גנטוס: הנושא שמצריך עכשיו טיפול מיידי הוא התערבות של בנק ישראל ברגולציה, כדי לפרוס רשת ביטחון לבנקים על מנת להרחיב את מסגרת האשראי.

עלאא גנטוס: ויבינו את המצב שנוצר, בעיקר בהרכב האובליגו שהם מעניקים ללקוחות, ושיעניקו להם אובליגו שהוא לא מבוסס ניכיונות צ'קים אלא אובליגו פתוח, ושהמדינה תעמוד מאחורי הדרישה.

עלאא גנטוס: אני אתמול אפילו אמרתי לאחד ממנהלי הסניפים: אתם עושים פוגרום.

עלאא גנטוס: יש לי גם משרד עצמאי, כמעט כל הלקוחות שלי התקשרו אתמול, הם סובלים, ויש כאלה שבוכים מאיך שהמערכת מתאכזרת.

עלאא גנטוס: היא ממש מתאכזרת בצורה שהיא בלתי מתקבלת על הדעת.

עלאא גנטוס: הנושא של הלוואות בערבות מדינה – יש מלא גם פגמים שחוסמים את העסקים בחברה הערבית.

עלאא גנטוס: מדברים על החברה הערבית – 90% מהעסקים בחברה הערבית מוגדרים כעסקים הקטנים.

עלאא גנטוס: והם עסקים שממונפים בצורה משמעותית מבחינת המערכת הבנקאית, יש להם הון עצמי נמוך מאוד, והצורך שלהם בהלוואות בערבות מדינה הוא קריטי וקרדינלי בתקופה המיידית.

עלאא גנטוס: התנאים כפי שהיום מטפלים, על אף שהם הקלו לכאורה את הדרישות, עדיין חוסמים את מרבית העסקים הקטנים.

עלאא גנטוס: מספיק שיש לך צ'ק שחזר לפני שנה, אתה כבר פסול.

עלאא גנטוס: וכשאנחנו מדברים על העסקים שבלאו הכי מקרטעים מבחינה פיננסית, אז חלק גדול מהעסקים האלה לא יקבל.

עלאא גנטוס: גם אלה שקיבלו לפני שנה או לפני שנתיים הלוואה בערבות מדינה, גם אלה מנועים מלקבל.

עלאא גנטוס: שלא לדבר על הבירוקרטיה הגדולה, שנותנים לבנקים עכשיו לנהל את אירוע לבד, כשהמדינה היא לא שותפה, היא רק גובה מהבנקים.

עלאא גנטוס: והבנקים היום, כפי שאמרתי בהתחלה, לא נותנים אשראים לעסקים בחברה הערבית.

עלאא גנטוס: אני חושב שהמודל שמוצע עכשיו בהחלטת הממשלה, שבנוי על הלוואות, הוא לא מותאם, הוא לא יציל את המצב.

עלאא גנטוס: הבעיה תהיה כפולה ומכופלת מבחינת הצורך של העסקים בחברה הערבית שלא יעמדו על הרגליים.

עלאא גנטוס: בשביל זה צריך כבר עכשיו להתחיל לדבר על פיצוי, לכסות מחזורים, כמו המנגנון שנהגו בעיתות מלחמות, כי זה המנגנון היחיד שיאפשר להציל חלק גדול מהעסקים.

עלאא גנטוס: יש עוד נושא אחד שאנחנו זיהינו אותו.

עלאא גנטוס: אפילו כשהתחילו לדבר על פתרונות וסלי מזון ושוברים למזון, הם שכחו, פשוט דילגו על כל העסקים.

עלאא גנטוס: כל רשתות המזון הפועלות בחברה הערבית, ונתנו זה ל"רמי לוי" ול"ריבוע הכחול" ולכל הרשתות, ודילגו - - - על הנושא של החברה הערבית ועל העסקים.

אנטאנס שחאדה: גם מדברים על תקופת חגים עכשיו.

עלאא גנטוס: גם אם למישהו יש שובר ממג'דל כרום, אין לו סניף "רמי לוי" ביישוב, הוא יצטרך לנסוע מחוץ ליישוב כדי לממש את השובר.

עלאא גנטוס: אני רוצה להסתפק בדברים האלה.

עלאא גנטוס: יש לנו גם נושאים עתידיים, אני מניח שיהיה לנו גם זמן לדבר על זה.

עלאא גנטוס: אבל אני מצפה כבר לשמוע תשובות על הנושאים המיידיים, בעיקר המעורבות של בנק ישראל וההתערבות המיידית הנדרשת, כדי לעצור את מה שאני קורא לו פוגרום בעניין של ההתאכזרות של המערכת הבנקאית.

אנטאנס שחאדה: עלאא, ברור שאנחנו צריכים ישיבה עם נציגים מבנק ישראל, מהממונה על הבנקים, מכל הגופים האחראים, אבל זאת תהיה ישיבה, אינשאללה, בשבוע הבא.

אנטאנס שחאדה: יש לנו דובר האחרון ממשרד האוצר, וניתן לכם לסכם, חבר'ה.

מוחמד ברכה: אתה שומע אותי, אנטאנס?

אנטאנס שחאדה: מוחמד ברכה, בבקשה.

מוחמד ברכה: אני רוצה לחזק את דבריו של עלאא, ובהמשך לדברים האלה, אתה, חבר הכנסת שחאדה, וגם חברת הכנסת תומא סלימאן הייתם שותפים לפני כשבועיים לכינוס שעשינו בנצרת של בעלי עסקים וגם של אנשים איגודים מקצועיים.

אנטאנס שחאדה: ויש ועד חירום לכלכלה.

אנטאנס שחאדה: לכן אני רציתי דיון מיוחד בהיבט הזה.

מוחמד ברכה: יפה.

מוחמד ברכה: ואנחנו ממשיכים לפעול בתוך המסגרת הזאת של ועד החירום.

מוחמד ברכה: הנושא של הלוואות – אני מחזק את דבריו של עלאא – הם לא פתרון לעסקים קטנים ביישובים הערביים.

מוחמד ברכה: זה עסקים מעין משפחתיים של שלושה, ארבעה, חמישה עובדים, שקשה להניח שהם יעמדו מחדש על רגליהם לאחר המשבר.

מוחמד ברכה: והתקופה הזו היא מעין חור שחור.

מוחמד ברכה: לא שיש עשייה כלכלית, שאתה בונה משהו שיניב פירות בעוד חודש, בעוד חודשיים, אלא זה חור שחור שפשוט אתה גם לא יכול לעמוד בהחזר של ההלוואות.

מוחמד ברכה: ולכן הסיפור של ההלוואות הוא לא סיפור מעשי לעסקים קטנים.

מוחמד ברכה: הנושא של האבטלה – אחוזי האבטלה שהיום עברו את המיליון בארץ, כנראה שעיקר המכה תהיה ביישובים הערביים.

מוחמד ברכה: הערבים הם האחרונים שנכנסים למקום העבודה והראשונים שיוצאים.

מוחמד ברכה: ואנחנו נמצאים בפתחה של תקופה מאוד מאוד מסוכנת מבחינה חברתית ומבחינה כלכלית, ואין מנוס מהתערבות הממשלה בצורה רחבה.

אנטאנס שחאדה: רצינית יותר.

מוחמד ברכה: גם כן לשפות עסקים וגם כן לתת מענקים בעת משבר, אבל גם לדאוג למובטלים ולאנשים שהכנסתם, כפי שנאמר, היא מתחת לממוצע הכללי של ההכנסה במשק.

מוחמד ברכה: תודה.

אנטאנס שחאדה: תודה.

אנטאנס שחאדה: דור בלוך ממשרד האוצר.

מוחמד ברכה: עוד נקודה שהפנו את תשומת ליבי אליה, אני רוצה מכאן דרככם לפנות למשטרה ולמערכת אכיפת החוק, להילחם בשוק השחור.

מוחמד ברכה: התקופה הזו של מצוקה היא תקופה של פריחה של השוק השחור, שעלולים להפיל הרבה אנשים והרבה משפחות.

מוחמד ברכה: לכן יש לפעול עכשיו בתקיפות נגד ארגוני הפשע והשוק השחור, על מנת שלא יטפס על המצוקה האיומה שאנחנו נמצאים בתוכה ושעלולה להחמיר בהמשך ולמוטט חברה שלמה.

מוחמד ברכה: תודה.

אנטאנס שחאדה: תודה.

אנטאנס שחאדה: דור בלוך, בבקשה.

דור בלוך: קודם כול, צהריים טובים, חבר הכנסת שחאדה וכל חברי הוועדה, ועלאא והחברים מוועד ראשי הרשויות.

דור בלוך: מיותר לציין שהאירוע של הקורונה זה אירוע כלכלי בסדר גודל שלא הכרנו כמוהו.

דור בלוך: אתמול הוצגה לכם בהרחבה התוכנית שגובשה על משרד האוצר, משרד ראש הממשלה, הגופים הממשלתיים הרלוונטיים.

אנטאנס שחאדה: יש לנו הרבה הערות על התוכנית הזאת.

דור בלוך: אנחנו חושבים שזו תוכנית טובה ומשמעותית.

דור בלוך: ועם זאת, אנחנו גם בוחנים אותה כל הזמן.

דור בלוך: וכמו שאתם יודעים, גם דברים משתנים, קריטריונים משתנים בהתאם לדברים שאנחנו לומדים מהשטח.

דור בלוך: זה בסוף אירוע של תוך כדי תנועה.

דור בלוך: ולכן ככל שיש דברים שעולים מכם או עולים מהשטח שבתוכנית לא מתאימים לרשויות הערביות או לעסקים ערביים או לאנשים שהגיעו למעגל האבטלה מהחברה הערבית, אנחנו כמובן רוצים לדעת מזה, ונעשה כל מה שאנחנו יכולים כדי לפתור את הבעיות ככל שזה אפשרי.

דור בלוך: עלאא נגע בחמש בעיות שאני כתבתי לעצמי, אני לא חושב שיש צורך שאני אחזור עליהן.

דור בלוך: הנושאים שקשורים לבנק ישראל, אני מבין שיש לכם ישיבה עם הבנקים ועם המפקח על הבנקים בהמשך, אז הם יידרשו לזה שם ואנחנו נשמח לסייע.

דור בלוך: בנושאים האחרים, אנחנו נבחן אותם ונשיב תשובה בהתאם.

אנטאנס שחאדה: דור, אנחנו מודים לך.

אנטאנס שחאדה: ברור שאנחנו צריכים פתרונות יותר מותאמים לכלכלה הערבית, בגלל המבנה, המאפיינים, דפוסי ההשתתפות בכוח העבודה והמצב הכלכלי הקשה.

אנטאנס שחאדה: אני ברשות

אנטאנס שחאדה: כם אעשה סבב סיכום אצל כל המשתתפים, אתן דקה, ושאלות כמובן או סיכום כאן בוועדה.

אנטאנס שחאדה: אני אפנה תחילה לסמאח חטיב מ"סיכוי".

אנטאנס שחאדה: דקה, בבקשה, סמאח.

סמאח חטיב: תודה לכל המשתתפים וגם לך.

סמאח חטיב: אנחנו כן עדיין מצפים לקבל שחור על גבי לבן נתונים ותשובות לשאלות ששלחנו – ממגן דוד אדום כמה פונים היו באופן כללי וכמה מתוכם ערבים; כמה מתוכם אושר ומה לא.

סמאח חטיב: יש לכם את העותק בוועדה.

סמאח חטיב: ונושא נוסף, הנושא של ייצוג ערבים מכלל משרדי הממשלה, כמה כל משרד שלח נציגים משלו.

סמאח חטיב: וכמובן, ההחלטה המאוד חשובה שאני חושבת, השיתוף האקטיבי והמהותי עם החמ"ל בחברה הערבית.

אנטאנס שחאדה: כן, ד"ר בשארה – הוא לא איתנו.

אנטאנס שחאדה: שפרעם, ד"ר מוחמד ואחמד, הערות סיכום או דרישות סיכום.

אנטאנס שחאדה: אחר כך נפנה למשרד הבריאות כדי לקבל כמה תשובות סיכום.

אנטאנס שחאדה: בבקשה, ד"ר מוחמד.

מוחמד חטיב: אני בהחלט חושב, בישיבה הזאת הובהרו הרבה דברים.

מוחמד חטיב: וגם עלו הרבה דברים שצריכים לטפל בהם.

מוחמד חטיב: ויש מוכנות, לדעתי, ככה אני חשתי, לשיתוף פעולה.

מוחמד חטיב: באמת יש הרבה מה לעשות.

מוחמד חטיב: אנחנו בוועדה כמובן נעקוב אחרי הדברים, ובהתאם לנושאים הספציפיים אנחנו גם נקיים פגישות עם האנשים הרלוונטיים.

מוחמד חטיב: שלושת הנושאים שאני העליתי לגבי ההסברה, בדיקות הקורונה והמידע במובן של נתונים, אני מקווה שייתנו תשובה.

מוחמד חטיב: אני מניח, על פי מה שנאמר כאן, שמחר תהיה לנו תמונה יותר ברורה, לגבי מה המצב שלנו מבחינת תחלואה, מבחינת מקרים מאומתים בחברה הערבית.

מוחמד חטיב: תודה.

אנטאנס שחאדה: תודה, ד"ר מוחמד.

אנטאנס שחאדה: אחמד, סיכום.

אנטאנס שחאדה: בקיצור, אם יש לך משהו להוסיף, בבקשה.

אחמד שייח’: עוד פעם, החשיבות של הסקר, לחקור מה קורה בתוך החברה הערבית, להבין יותר, כדי להתמודד היטב עם המשבר.

אחמד שייח’: אני חוזר על הדרישה של מערך הסברתי, קמפיין הסברתי גדול, שינוהל בתוך החברה ויענה על צרכים של החברה.

אחמד שייח’: לא מבחוץ.

אנטאנס שחאדה: אוקיי.

אנטאנס שחאדה: תודה.

אנטאנס שחאדה: אז נעשה את זה עכשיו הפוך לגבי משרד הבריאות.

אנטאנס שחאדה: גידי, בבקשה, סיכום.

גידי פרץ: טוב, שלום לכולם, רק לגבי הסיכום, לא דיברנו גם על הפעולות שנעשות בחברה הבדואית בנגב.

גידי פרץ: חשוב לי לציין שנעשות לא מעט פעולות גם באופן ספציפי כלפי החברה הזאת.

גידי פרץ: מפאת הזמן - - -

אנטאנס שחאדה: אם יש משהו ספציפי להגיד, תגיד בבקשה.

גידי פרץ: יש לא מעט פעולות שנעשות, גם בשיתופי פעולה עם ארגונים ממקומיים, גם עם משרדים ממשלתיים נוספים שפועלים בנגב – לשכת הבריאות, הגעה ממש גם לכפרים הלא-מוכרים, גם חלוקה של ערכות היגיינה בתוך הכפרים ועוד.

גידי פרץ: נשמח לשלוח התייחסות בנושא הזה.

אנטאנס שחאדה: אני אשמח לקבל.

אנטאנס שחאדה: אני אגיד את זה בסיכום.

אנטאנס שחאדה: בסדר.

אנטאנס שחאדה: תודה, גידי.

אנטאנס שחאדה: ד"ר אבני, בבקשה.

שלומית אבני: תודה רבה לכם על הדברים, אנחנו רשמנו לעצמנו.

שלומית אבני: יש לנו עוד הרבה עבודה לעשות, ונשמח לעשות אותה ביחד.

שלומית אבני: בנושא של הסברה, אם תרצו, אפשר לעשות דיון ייעודי בנושא הזה, ואז נוכל להזמין גם את סמנכ"ל ההסברה שלנו.

שלומית אבני: ובעניין הנתונים, אנחנו נדאג את מה שיש לנו לפרסם.

שלומית אבני: ובנושא של מד"א, אולי שווה גם על זה לעשות דיון ייעודי ולהזמין את מנכ"ל מד"א.

שלומית אבני: תודה לכם.

אנטאנס שחאדה: אוקיי.

אנטאנס שחאדה: מישהו כאן?

אנטאנס שחאדה: ג'אבר, בבקשה.

ג'אבר עסאקלה: אני אומר שמה שהיה חסר קודם זה תיאום, סנכרון העבודה, וכתובת ברורה גם עבור הציבור הערבי וגם עבור משרד הבריאות.

ג'אבר עסאקלה: כלומר, זה שיש אנשי מקצוע מאורגנים בחמ"ל היום, זה ממש מהווה הזדמנות לשפר את השירות לאוכלוסייה הערבית, במיוחד בזמני משבר כאלה.

אנטאנס שחאדה: תודה, ג'אבר.

אנטאנס שחאדה: תודה לכל המשתתפים והמשתתפות.

אנטאנס שחאדה: אני אסכם בקיצור.

אנטאנס שחאדה: קודם כול, אני חושב שהדיון היה מאוד חשוב.

אנטאנס שחאדה: טוב שהתחלנו בדיון, למרות שזה באיחור.

אנטאנס שחאדה: ויש עוד הרבה נושאים שאנחנו צריכים לדון בהם בפירוט בוועדה הזו, שהיא אחת הוועדות החשובות ביותר בתקופה הזאת.

אנטאנס שחאדה: עלו הרבה נקודות, בעיקר בתחום הבריאות, שצריכות המשך.

אנטאנס שחאדה: אני מבקש מד"ר שלומית אבני, אנחנו צריכים לעבוד על התיאום בתחום ההסברה בין המשרד לבין עמותת הגליל או חדר המצב.

אנטאנס שחאדה: ואשמח לקבל תשובות להערות או דרישות של עמותת סיכוי, זה מאוד חשוב.

אנטאנס שחאדה: אם אין לך את הדוח, נשלח לך את הדוח.

אנטאנס שחאדה: קיבלנו נתונים מעניינים לגבי אחוז החולים ביישובים הערביים, כי זה 2% עד כה מכלל הנבדקים.

אנטאנס שחאדה: אנחנו צריכים לעקוב אחרי הנתון הזה, ואם זה לא יעלה בשבוע הבא אז אני מניח שנעבור את המשבר הזה במינימום פגיעות וחולים.

אנטאנס שחאדה: אנחנו נשמח, אחמד שייח', לשתף פעולה לגבי סקר החסמים – גם הוועדה תרצה לקבל את זה.

אנטאנס שחאדה: וכל הנושאים של בידוד או טיפול בתקלות שהיו במשרד הבריאות ומגן דוד אדום – נטפל בזה, נשלח את זה כתוב.

אנטאנס שחאדה: ולגבי ההעסקה והתחום הכלכלי, עלאא ודור, אנחנו חייבים להמשיך בשבוע הבא.

אנטאנס שחאדה: יש לנו את תחום התיירות שנפגע, שותק כליל; תחום המסעדנות שכמעט שותק כליל; סחר קמעונאי גם; תעסוקת נשים נפגעה באופן אנוש; רשויות מקומיות, בתי חולים בנצרת.

אנטאנס שחאדה: יש לנו מלא נושאים שנמשיך לטפל בהם.

אנטאנס שחאדה: זה דיון ראשוני ונמשיך שבוע הבא.

אנטאנס שחאדה: אני מודה לכולם, נשלח לכם את הפרוטוקול או סיכום של הישיבה לכל המשתתפים.

אנטאנס שחאדה: תודה רבה.

אנטאנס שחאדה: ואני מודה לעפר על שיתוף הפעולה, ובאמת על הדאגה לכסות את כל הנושאים.

אנטאנס שחאדה: תודה רבה לכולם.

אנטאנס שחאדה: ותודה מיוחדת לעמותת הגליל, שאפשרה לנו את המתקנים שלה.