ועדת הכספים, כנסת 23, פרוטוקול מספר 8, 2020-03-29 12:00

עודד פורר: אנחנו עוברים לחלק השני עם הממונה על התקציבים.

עודד פורר: אני מקווה שהוא נמצא כבר על הקו.

שאול מרידור: אני פה.

עודד פורר: הצטרף אלינו הממונה על התקציבים, שאול מרידור?

שאול מרידור: כן, צוהריים טובים.

עודד פורר: צוהריים טובים.

עודד פורר: תודה לך על הזמן.

עודד פורר: אני אציין בפני חברי הכנסת ששאלו אותי קודם כמה פעמים – גם הממונה על התקציבים וגם מנהל רשות המיסים היו מוכנים לבוא לפה לוועדה.

עודד פורר: מי שלא מאשר את הגעתם לכנסת זו הנהלת הכנסת.

עודד פורר: ולכן גם הם מנהלים איתנו את הדיון הזה ב"זום".

עודד פורר: שאול, אנחנו נתחיל בסקירה שלך ואחר כך נתחיל סבב.

עודד פורר: מה שאנחנו עושים זה באמת סבב התייחסויות ושאלות של הח"כים כשאני מחזיר לך את הבמה כל שניים-שלושה שואלים, כדי שהדיון הזה יתמשך.

עודד פורר: ולא רק הח"כים, אלא גם משתתפים נוספים שנמצאים איתנו על הקו.

עודד פורר: כן, בבקשה.

שאול מרידור: מאה אחוז.

שאול מרידור: אני מניח ששמעתם דברים, אז אני אנסה מאוד לקצר את הסקירה שלי.

שאול מרידור: אפרופו, אתם מנהלים כבר כמה ימים דיונים על העניין הזה, שמעתם גם את המנכ"ל וגם את מנהל את רשות המיסים.

שאול מרידור: אני אגיד רק כמה דברים כלליים.

שאול מרידור: אחד – בתוך המשבר הזה שאנחנו – אני לא יודע להגיד אם בתחילתו או במצעו או בסופו, אנחנו באמת לא יודעים להגיד.

שאול מרידור: זו אחת הבעיות של המשבר זה.

שאול מרידור: צריך להבין שהמשבר הזה הוא ריאלי.

שאול מרידור: הוא לא נובע מאיזושהי בעיה מבנית של המשק שקורית בדרך כלל משברים כלכליים, אלא פשוט מאוד כתוצאה מהמשבר הבריאותי.

שאול מרידור: הוא מושפע גם מבחוץ על ידי זה שהעולם מושפע, ולכן - - - של הבריאות בעולם, כמובן, יש עניין מאוד גדול של ביקושים בעולם, וכמובן הוא מושפע גם מההוראות שלנו וממה שקורה בתוך המשק פנימה, גם בחוסר הוודאות וגם מההוראות שלנו שניתנות לאנשים כדי לשמור על בריאותם ועל הבריאות הציבור.

שאול מרידור: לאי-הוודאות הזאת לגבי התקופה, כולל רמת הסגר שאנחנו נמצאים בה ואורכה, כמובן, משפיע דרמטית על אופי המשבר ועל איך שאנשים תופסים אותו, וכמובן גם על מידת היכולת של כלים מסוימים לעבוד ולא לעבוד.

שאול מרידור: את זה צריך לזכור ולהבין.

שאול מרידור: אנחנו עובדים יחד עם משרד הבריאות ויחד עם ראש הממשלה ועם כל הממשלה על מנת למצוא את האיזונים הנכונים.

שאול מרידור: אני מקווה שאנחנו עושים את זה טוב.

שאול מרידור: באמת אני אומר לכם: קשה לדעת מראש.

שאול מרידור: נדע בדיעבד.

שאול מרידור: כולנו, אני מניח, נשב עוד הרבה בדיונים על מה עשינו ואיך.

שאול מרידור: אנחנו מנסים מאוד לאזן בין האינטרסים השונים, וזה איזון לא קל, שבכל העולם מתחבטים בו וגם אנחנו מתחבטים בו.

שאול מרידור: אני רק אגיד שאני חושב שכל פעם שאנחנו מקבלים החלטה, אנחנו מאוד מאוד מנסים לשקול שיקולים בריאותיים, כמובן, אבל גם כלכליים.

שאול מרידור: אני חושב שאחד הדברים הכי חשובים זה השאלה לא רק מה עומק הסגר ולא רק מה - - - שלו, אלא מה אסטרטגיית היציאה ממנו ואיך חוזרים כמה שיותר מהר למשק מתפקד ברמות גבוהות יחסית.

שאול מרידור: כמובן יהיו חלקים, בעיקר אלה שעוברים דרך התקהלויות, שיידרש, אני מניח, עוד זמן והוראות מסוימות, כדי שיוכלו להיפתח חזרה באופן מלא.

שאול מרידור: אני עוד לא יודע להגיד מתי זה יקרה.

שאול מרידור: אני חושב שכולנו מבינים שאנחנו נלמד לאורך הדרך.

שאול מרידור: והרבה דברים, כמובן, משפיעים על זה.

שאול מרידור: בין היתר, עד כמה הווירוס הזה מושפע או לא מושפע מקור וכו'.

שאול מרידור: אנחנו עוד לא יודעים להגיד את זה.

שאול מרידור: לגבי המאקרו הכלכלה – אני רק אגיד שאנחנו כרגע מתייחסים בתרחיש המרכזי שלנו לחמישה שבועות של סגר חלקי.

שאול מרידור: וסגר כזה מביא אותנו, וצריך להבין אותנו, אחד, לצמיחה שלילית בפעם הראשונה בתולדות המדינה; שניים, לגירעון די גבוה, שגם אותו אני לא חושב שהכרנו, סדר-גודל של 7% ויותר.

שאול מרידור: זה, עוד פעם, מאוד מאוד תלוי במה יהיה התרחיש שבסופו של דבר נהיה בו.

שאול מרידור: אנחנו עוקבים כל הזמן וגם מקבלים החלטות כל הזמן.

שאול מרידור: ולכן הדברים משתנים.

שאול מרידור: אני רק אגיד עוד דבר – אני חושב שעדיין בכל התרחישים שלנו אנחנו לא רואים את ההשפעה השלמה או המלאה של המשבר בעולם.

שאול מרידור: גם הדבר הזה עדיין מתעדכן כל הזמן, ואני חושב שאנחנו עדיין לא במקום שאני יכול להגיד לכם שאנחנו כבר מבינים את ההשפעה המלאה.

שאול מרידור: אנחנו, כמו שאתם יודעים, בימים אחרונים מכינים תוכנית.

שאול מרידור: כבר הוצהרו כמה צעדים על ידי שר האוצר וראש הממשלה, ואני מניח שביום-יומיים הקרובים יוכרזו יותר.

שאול מרידור: אנחנו באמת עובדים בכל השעות, בכל הימים, כדי לייצר תוכנית שתנסה לתת עזרה ראשונה ופתרון לחלק ניכר מהבעיות שאנחנו מזהים.

שאול מרידור: אני אגיד את העקרונות שלה באופן כללי.

שאול מרידור: ואני מניח שכבר שמעתם אותם, אבל אני אוסיף מאוד בקצרה.

שאול מרידור: קודם כול, ברמת הבריאות וכל הדברים שהם ישירים למשבר הזה, אנחנו מתכוונים לתת פתרון ואנחנו עובדים ביחד עם משרד הבריאות והבט"פ ומשרד הרווחה כדי לייצב את כל מה שצריך בהיבט הראשוני.

שאול מרידור: דבר ראשון, מה שצריך מבחינת ציוד מיגון, מנשמים, בתי חולים וכו', אנחנו עובדים ישירות עם משרד הבריאות ועם ראש המוסד, עם כל העסק שנבנה כדי לרכוש את כל הדברים שצריך.

שאול מרידור: הדבר השני – כמובן, בט"פ ומשרד הרווחה בכל הקשור גם לאכיפת ההוראות וגם לבידוד ולתמיכה באוכלוסיות בסיכון, בעיקר עולם הקשישים, שמשתנה לנו מקצה לקצה.

שאול מרידור: אם עד היום אנחנו מאוד מאוד שמרנו על מסגרות חוץ ביתיות כדי לייצר פעילות בעולם הקשישים, אתם יודע שהכול מהשתנה עכשיו מקצה לקצה.

שאול מרידור: זה העולם הראשון, העולם המיידי, אם תרצו.

שאול מרידור: העולם השני הוא עולם הפרטים, ובו אנחנו דואגים ומרחיבים את רשות הביטחון גם לעצמאים וגם לשכירים, כדי לאפשר לאנשים שנפלטים משוק העבודה נחיתה כמה שיותר רכה.

שאול מרידור: ואני יודע שזה דבר קשה ואנחנו יודעים כמה שזה אירוע באמת מאוד מאוד דרמטי לכל אדם – לא רק למדינה ולא רק למשק – לצאת מעולם העבודה לעולם של האבטלה או חל"ת, או אי עבודה אם אתה עצמאי.

שאול מרידור: ובעניין רשתות הביטחון אנחנו מייצרים, אני חושב, רשתות טובות.

שאול מרידור: הנושא השלישי שאנחנו מטפלים בו הוא ההמשכיות העסקית והרצון שלנו לפתור בעיות בעיקר דרך תזרים, אבל לא רק, לעולם העסקים, גם הקטנים והבינוניים וגם הגדולים.

שאול מרידור: יש מנעד רחב של כלים שיוצגו, שמטרתם המרכזית היא לצלוח את המשבר בצורה הטובה ביותר.

שאול מרידור: אני כן אגיד פה – ואני יודע שזה לא נעים לשמוע ואני יודע שזה לא תמיד מתכתב עם הציפיות של כל אחד מאיתנו כאזרחים – המדינה לא תוכל לפתור הכול.

שאול מרידור: היא תוכל לעשות הרבה, ועדיין צריך במשבר בסדר-גודל כזה אין לנו יכולת לפתור את כל הבעיות.

שאול מרידור: וכן זה חשוב, אני חושב, בתיאום הציפיות להבין את זה.

שאול מרידור: זה משבר שלא נראה כמותו.

עודד פורר: כן, רק, שאול, תבין, עד לרגע זה – ואנחנו לא נמצאים כבר יומיים בתוך המשבר, המשבר הזה כבר מתמשך שבועות.

עודד פורר: עד לרגע זה לא הציבור, לא בעלי העסקים, לא עצמאים לא יודעים מה המדינה כן יכולה לעשות.

עודד פורר: אף אחד לא בא והתייצב ואמר: חבר'ה, זה התרחיש שאנחנו פועלים לפיו; אנחנו חושבים שאתם תהיו סגורים כך וכך זמן, ואחר כך נוכל להתחיל להקל או לא נוכל להתחיל להקל, וזה גם הפיצוי שאנחנו ניתן להם.

עודד פורר: אנחנו כרגע מתנהלים מכותרת לכותרת, הייתי אומר מפוש לפוש: כל פעם איזה מישהו מוציא איזה פוש; פעם אחת שעון קיץ; אחר כך כן לומדים, לא לומדים; אחר כך כן מנות קרב, לא מנות קרב.

עודד פורר: חבר'ה, אנשים שנמצאים מחוץ לבניינים שלכם – אלה שהעסקים שלהם או סגורים או פתוחים ברמת פעילות מאוד מאוד נמוכה – לא יודעים מאיפה הם משלמים בראשון לחודש את תשלומי האשראי שירדו להם.

שאול מרידור: תראה, יושב-ראש הוועדה, ואני אומר את זה לכולם.

שאול מרידור: קודם כול, אני מקווה מאוד שביום-יומיים הקרובים התוכנית הזאת תצא לפועל ובעצם אנחנו נראה אותה, הציבור יראה אותה.

שאול מרידור: אני כן יכול להבטיח שני דברים: אחד – אנחנו באמת עובדים סביב השעון כדי לייצר תוכנית טובה.

שאול מרידור: אני מקווה שכך יחשבו גם.

שאול מרידור: הדבר השני הוא – אתם יודעים, לוחות הזמנים – אני מבין את הצורך לקבל ודאות – אני חושב שהדבר הנכון לעשות הוא להוציא תוכנית שהיא גם אפויה וגם יכולה לצאת לפועל, ולא להצהיר הצהרות דרמטיות על כל מיני סכומים שאי-אפשר יהיה ליישם.

שאול מרידור: אני מבין את הצורך בוודאות הזאת.

שאול מרידור: אני מקווה מאוד שניתן אותה יחסית מהר.

שאול מרידור: אני מאוד מקווה שזה יהיה בשעות הקרובות.

שאול מרידור: אין לי הרבה מעבר לזה מה להגיד.

שאול מרידור: בסוף ראש הממשלה ושר האוצר יחליטו, אני מניח, היום או מחר לצאת עם זה, וזה מה שיהיה.

שאול מרידור: אני רק אשלים, עודד, אם אפשר, את התוכנית על החלק האחרון בה.

שאול מרידור: הוא גם תחילת הסתכלות, ודיברנו על זה, על אסטרטגיית יציאה ועל צמיחה של המשק.

שאול מרידור: כמובן שבשלב הראשון, בעזרה הראשונה, אנחנו מדברים הרבה פחות על החלק הזה, אבל ככל שאנחנו נתקדם, אנחנו נרצה יותר ויותר לראות צעדים שמחזירים את המשק הזה למקום שמייצר, למקום שצומח.

שאול מרידור: וזה נראה אולי היום כמשהו כמעט חלום, אני אומר לכם שמהר מאוד צריכים להיות שם, כדי לצאת מהשוק הראשוני ומהעזרה הראשונה ולעבור להצמיח את המשק.

שאול מרידור: עד כאן, נראה לי.

שאול מרידור: אם אתם רוצים, כמובן, לשאול שאלות, אני אשמח לענות.

שאול מרידור: עודד, אם אתם רוצים פרטים על התקציב, גם את זה, כמובן, אני יכול לתת.

שאול מרידור: אבל נראה לי שאם תרצה להוביל את הדיון - - - אותי אני אשמח.

עודד פורר: אוקיי.

עודד פורר: חבר הכנסת מיקי לוי.

עודד פורר: ומיכל, תשלחי לי אם דוברים שרוצים לדבר.

מיכל שיר סגמן: שלחתי.

מיכל שיר סגמן: זה אצלך.

עודד פורר: תודה.

מיקי לוי: תודה רבה, אדוני.

מיקי לוי: שאול, צוהריים טובים לך.

שאול מרידור: צוהריים טובים.

מיקי לוי: תודה רבה לך על הסקירה הכללית.

מיקי לוי: אנחנו נצפה ונראה בהמשך מה קורה.

מיקי לוי: יש נושאים שאתם כבר יכולים לטפל במסגרות האלה, כמו סיוע למסגרות ענקיות, בתי המלון במדינת ישראל שעומדים בפני קריסה, כל נושא של ענף התיירות, ובעיקר הנושא של חברות התעופה.

מיקי לוי: אני בשבוע שעבר אמרתי שרק שתי חברות – ארקיע וישראייר – הגישו תוכנית.

מיקי לוי: אני חוזר בי.

מיקי לוי: אחרי שבדקתי מתברר לי שגם אל על הגישה תוכנית עסקית מוסדרת לפני כשלושה שבועות.

מיקי לוי: מתחננים לאגף התקציבים לשבת איתם.

מיקי לוי: תשבו איתם.

מיקי לוי: חוסר הוודאות הרבה יותר נורא מאשר ההפסדים הכספיים.

מיקי לוי: בבקשה, תשבו עם חברות התעופה, כי למיטב ידיעתי, הן הגישו לכם תוכנית עסקית שאושרה על ידכם.

מיקי לוי: זו הבקשה היחידה שלי כרגע ממך – לטפל בכל ענף התיירות שכושל.

עודד פורר: עכשיו, ירון גינדי, נשיא לשכת יועצי המס, בבקשה.

ירון גינדי: שלום.

ירון גינדי: אני רוצה לשאול את מר מרידור: למה אתם מתנגדים לתת היום את הפיצוי הישיר לעסקים ואתם רוצים לדחות את זה לסוף המשבר?

ירון גינדי: אתם מבינים שעסק קם ונופל על תזרים המזומנים שלו?

ירון גינדי: ואם לא תעניקו לו עכשיו את הפיצוי, הוא יהיה בבעיה?

ירון גינדי: וגם על בסיס מה הפיצוי הזה ניתן?

ירון גינדי: אתם חושבים ש-6,000 שקלים זה פיצוי לעסק בשביל להמשיך את הקיום שלו?

ירון גינדי: אתם מדברים על המשך הפעילות העסקית.

ירון גינדי: זה מה שיגרום להמשך הפעילות העסקית?

ירון גינדי: ממש זה לא מה יגרום להמשך הפעילות העסקית.

ירון גינדי: אני יודע שאתם מתנגדים לזה, לפיצוי הישיר עכשיו, ופיצוי לפי החוק הזה.

ירון גינדי: מדוע?

ירון גינדי: על בסיס מה?

ירון גינדי: על מה התאוריות שלכם עובדות?

ירון גינדי: על מה?

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: מיכאל ביטון, חבר הכנסת מיכאל ביטון.

מיכאל ביטון: אני דווקא רוצה לדבר במספרים כשאני עם שאול ולהראות לך בעיות שאם אתם יום תפתרו אותן, אנחנו מתחילים לעשות טוב במדינה.

מיכאל ביטון: ישראל כץ מחכה ל-3 מיליון שקלים כדי להביא כמה טיסות מאוסטרליה וממקומות מבודדים.

מיכאל ביטון: תנו לו 3 מיליון שקלים להחזיר ישראלים.

מיכאל ביטון: כל זה מבוסס על תרומות.

מיכאל ביטון: יש גבול להתבססות על תרומות.

מיכאל ביטון: מזון – יש תוכנית לביטחון תזונתי ויש "כוח לתת" ויש רשויות, שעושות מזון יפה.

מיכאל ביטון: תגדילו את זה ב-10 מיליון שקלים.

מיכאל ביטון: זה כסף קטן.

מיכאל ביטון: לא יהיה פה אף אחד רעב – לא קשיש ולא אוכלוסיות מיוחדות.

מיכאל ביטון: כסף קטן.

מיכאל ביטון: כסף טיפה יותר גדול ודחוף – זה רשויות מוחלשות באשכול 4-1.

מיכאל ביטון: בצוק איתן המדינה העניקה לנו 1-0.5 מיליון שקלים לפתרונות בקהילה.

מיכאל ביטון: הרשויות הן החוסן הקהילתי.

מיכאל ביטון: רשות ענייה, אשכול 4-1, בלי כסף, לא פועלת.

מיכאל ביטון: לא יוצאת לדרך.

מיכאל ביטון: תנו כסף גמיש.

מיכאל ביטון: 1-0.5 מיליון שקלים לרשויות באשכול 4-1, לפעול לחוסן קהילתי, לפתרונות יצירתיים ומקומיים.

מיכאל ביטון: ודבר אחרון, העמותות והמגזר השלישי – בהסכם איתכם, ואתה ממונה על אגף התקציבים, אתם יכולים לתת מקדמות על חשבון הסכמים לשנה הזאת ולאפשר להם תזרים לעבור את התקופה הקשה הזאת.

עודד פורר: נמצא איתנו, ברשותך, שאול, גם מאל על, מנכ"ל אל על גונן אוסישקין.

גונן אוסישקין: צוהריים טובים.

עודד פורר: כן, דבר, גונן.

גונן אוסישקין: אני אעשה את זה בקצרה.

גונן אוסישקין: שאול וכל האנשים באוצר יודעים בדיוק מה מצבנו, כמה זמן עוד נותר לנו לחיות.

גונן אוסישקין: אנחנו צריכים לסכם את הסיוע מיידית.

גונן אוסישקין: אני מזכיר שאנחנו עסק לא קטן, שהיה הראשון להיפגע.

גונן אוסישקין: בלי הזרמה מיידית, לא נוכל לעמוד.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: שאול, לפני שאתה משיב לכל הארבעה יחד, ראשית, אני גם רוצה להצטרף גם לדברים שאמר קודם חבר הכנסת ביטון.

עודד פורר: אפרופו, זה מתקשר גם, כמובן, לדברים של מנכ"ל אל על.

עודד פורר: זה עולה פה כל הזמן בוועדה – גם הנושא הזה של הטיסות והזרמת הכסף למשרד התחבורה או למשרד החוץ, למי שצריך, כדי להחזיר את הישראלים הביתה, וגם, כמובן, לא לתת לחברות התעופה לקרוס.

עודד פורר: עכשיו, אני חייב לומר בנימה אישית – נכון, אל על היום היא חברה פרטית, אבל יש גם פתרונות אחרים, כולל יכולות של המדינה, ששמרה לעצמה גם בהסכמים שהיא עשתה בהקשר של אל על.

עודד פורר: לשמור את חברת התעופה הזו חיה.

עודד פורר: יש חשיבות אסטרטגית למדינה שתהיה לה חברת תעופה לאומית.

עודד פורר: זה בכלל לא קשור עכשיו – לא רק דרך הפריזמה של החור של הגרוש.

עודד פורר: אתם חייבים לייצר את הפתרונות האלה מהר, כי יכול להיות שביום שתמצאו את הפתרון כבר לא תהיה חברה.

עודד פורר: להקים את העסק הזה מחדש יעלה פי כמה ממה אולי יעלה עכשיו כדי להשאיר אותו עם הראש מעל המים.

עודד פורר: ושוב, יש כל מיני תוכניות שעלו באוויר, כולל, אגב, תוכניות שדומות למה שעשיתם בירושלים במקרה של האינתיפאדה ואירועים אחרים – לתת פיצוי למי שברור לנו שהתזרים שלו, שהכנסות שלו נפגעו אופן חד, למעלה מ-50%.

עודד פורר: שאול, קח את החמשת הדוברים, כולל אותי, ששאלו אותך עד עכשיו ותענה על זה במרוכז.

שאול מרידור: טוב.

שאול מרידור: אני אענה, זה לא בדיוק לפי הסדר, אבל זה מתחיל לפי הסדר ואז קצת משתבש.

שאול מרידור: אם לא עניתי בסוף, תגידו.

שאול מרידור: לגבי תיירות ותעופה בכלל, התחיל עם זה חבר הכנסת מיקי לוי והמשכת גם אתה וגם מנכ"ל אל על ומיכאל ממש בקצרה.

שאול מרידור: אני אגיד כך: קודם כול, כשהתחלנו את המשבר, זה נראה לנו משבר שקשור לתעופה, קצת לתיירות.

שאול מרידור: זה נראה לכם מזמן.

שאול מרידור: זה היה ממש לא מזמן.

שאול מרידור: משבר שבו בעצם קיבלנו החלטות שקשורות לסגירת השמיים.

שאול מרידור: אז חשבנו שאלה החלטות מאוד, נקרא לזה, מהפכניות.

שאול מרידור: די מהר כל העולם נמצא שם, והיום מי שמסתכל על ענף התעופה ועל הטיסות בעולם רואה את המצב.

שאול מרידור: אני אגיד כך: המשבר הזה במשק הישראלי – אמרתי את זה בהתחלה, חוסר הוודאות לגבי כמה ומי נפגע בו, אני חושב שהוא גדול.

שאול מרידור: ואם בהתחלה חשבנו שמדובר במשבר של תיירות ותעופה, די מהר הבנו שזה ממש לא העניין.

שאול מרידור: והסיבה שאנחנו מדברים על כאלה אחוזים, הפסד אחוזי תוצר, ועל יותר מ-750,000 אנשים שיצאו הביתה בין אם לחל"ת ובין אם לפיטורים, אני חושב שזה מסביר יותר מהכול שמדובר במשבר שחוצה ענפים בצורה חדה.

שאול מרידור: ולכן ההסתכלות רגע על הענפים – אני עוד שנייה אגע בתעופה הישראלית באופן ספציפי – אבל ההסתכלות על הענפים, בין אם קוראים לו תיירות ובין אם קוראים לו מחסר או תעופה או, אני יכול לתת לכם עוד ארבעה-חמישה, שאנחנו מדברים יום-יום, ההסתכלות היא בעייתית, לאור זה שהרבה מאוד מפעילות המשק עוצרת לאור הנגיף וההשפעה שלו.

שאול מרידור: ולכן ההסתכלות צריכה להיות משקית.

שאול מרידור: זה קודם כול בתשובה כללית.

שאול מרידור: לגבי תעופה באופן ספציפית, אני, כמובן, לא אנהל, ברשותכם, את הדיון ביו בינינו לבינינו או בין אל על ובין הממשלה בתוך הוועדה ב"זום", למרות שזו אפליקציה נחמדה.

שאול מרידור: אני כן אגיד שאני חושב שגם אל על מבינה מה אנחנו מבקשים.

שאול מרידור: וגם אנחנו מבינים מה אל על רוצה או צריכה.

שאול מרידור: אני לא רוצה רגע להיכנס לזה.

שאול מרידור: נדרשים צעדים מאוד קשים בחברה הזאת.

שאול מרידור: אני חושב שהמנכ"ל מכיר אותם.

שאול מרידור: ועד העובדים חייב להבין שמה שהנהלה צריכה כדי לשמר את החברה – אין לו ברירה, אלא להסכים עליהם, גם אם זה אומר שירידה מאוד משמעותית בשכר ובמספר העובדים, כדי להציל את החברה הזאת.

שאול מרידור: ולצד הדבר הזה, יש דברים - - -

עודד פורר: השאלה היא אם אתה יכול להגיד – שאול, סליחה שאני קוטע אותך.

עודד פורר: השאלה היא אם אתה יכול להגיד אמירה אחת שחשובה לוועדה, שאתם לא תאפשרו לחברות האלה ולענף הזה לקרוס במדינת ישראל.

עודד פורר: איך תעשו את זה, את הפתרונות – אתם יודעים לשבת ביחד, אתם ואל על וארקיע וישראייר, ולדעת איך לעשות את זה, שענף התעופה לא יקרוס כאן.

שאול מרידור: אני אגיד את זה אחרת, ברשותך.

שאול מרידור: אני יודע להגיד את הדבר הבא: למדינת ישראל יש צורך בתעופה ישראלית שאותו מגדירה הממשלה.

שאול מרידור: אנחנו בקשר רציף עם ראש הממשלה ועם שר התחבורה ועם שר האוצר לגבי השאלה מהו הצורך של מדינת ישראל בתעופה הישראלית.

שאול מרידור: ואנחנו נשמור על הצורך הזה.

שאול מרידור: אני בכוונה לא מדבר על אף אחת מחברות התעופה.

שאול מרידור: כולן חברות פרטיות וכבודן של כולן במקומו.

שאול מרידור: כל אחת מהן עשתה את מה שהיא עשתה ויש לה הרבה מאוד נקודות.

שאול מרידור: ומן הסתם, אל על היא הגדולה מכולן גם בהיקף הדברים גם במשק גם בהרבה מאוד דברים.

עודד פורר: גם יש להם מניית זהב באל על, מה שאין בחברות אחרות.

שאול מרידור: ועדיין, אני בכל זאת רוצה לדבר על אינטרס המדינתי.

שאול מרידור: האינטרס של המדינה הוא בתעופה הישראלית ועליו אנחנו נשמור.

שאול מרידור: אני לא רוצה להיכנס לדיון על חברות ספציפיות ועל מה בדיוק קורה שם.

שאול מרידור: אבל כן אומר חד-משמעית שהעבודה שלנו, בין היתר, בכל המשבר הגדול הזה, היא לוודא שהתעופה הישראלית נשמרת.

שאול מרידור: אני מאוד מקווה שנעשה את זה בהסכמה.

שאול מרידור: אנחנו עובדים על זה.

שאול מרידור: אנחנו מבינים לגמרי את לוחות הזמנים, גם את זה שהציע מנכ"ל אל על ושל החברות האחרות.

שאול מרידור: ולכן הדברים לכאן או לכאן יצטרכו להיגמר בימים הקרובים.

שאול מרידור: אני חושב שזה ברור לכולם.

מיקי לוי: מתי אתת מתכוונים לשבת איתם?

שאול מרידור: קודם כול, אנחנו יושבים כל הזמן.

שאול מרידור: פעם האחרונה קיבלנו מהם נתונים, לדעתי, לפני כמה ימים.

שאול מרידור: ואנחנו בקשר איתם.

שאול מרידור: חלקם עוד יושבים עם הבנקים וחלקם בדרך.

שאול מרידור: אנחנו בקשר יום-יומי.

עודד פורר: יש נתונים שחסרים לכם?

שאול מרידור: חברים, אני יודע שהוועדה רוצה לוודא שהדברים נעשים.

שאול מרידור: אני מבין את זה.

שאול מרידור: ברשותכם, אני לא יכול להיכנס לתוך המשא ומתן הזה בתוך הוועדה.

שאול מרידור: אני כן אומר שאנחנו מבינים את הצורך, מבינים את לוחות הזמנים.

שאול מרידור: ובתוך הדבר הזה, עם המורכבות, אנחנו עובדים.

שאול מרידור: אני כן אומר גם לאל על וגם לוועד העובדים וגם לחברות האחרות: מדובר בשינויים קיצוניים מאוד שצריכים לקרות בחברות.

שאול מרידור: הסיפור הזה של המשבר לא פוסח גם על החברות האלה.

שאול מרידור: ולכן, כדי לפתור את הדברים, דברים מהותיים יצטרכו להשתנות.

שאול מרידור: יותר מזה, אני לא רוצה להגיד בשלב זה.

שאול מרידור: ובבקשה, תכבדו את זה, כי אני לא אנהל את הדיון עם מנכ"ל אל על, שאני מאוד מעריך ומכבד, בוועדה, ברשותכם.

שאול מרידור: לגבי מה ששאל גינדי, אני אגיד ככה: אנחנו לא חושבים שפיצוי זה דבר שרלוונטי לדבר עליו עכשיו.

שאול מרידור: פיצוי נותנים בתום משבר, שאנחנו לא יודעים לא מה היקפו ולא מה משכו.

שאול מרידור: אנחנו כן מדברים על הרבה מאוד כלים שאני מקווה שיוצגו ביום הקרוב, כדי לצלוח את התקופה הזאת.

שאול מרידור: אני מפריד רגע בין האנשים, העצמאים לבין העסקים שלהם, למרות שאצל חלקם זה ממש ממש זה כמעט סימביוטי.

שאול מרידור: ואני אומר: יש את עולם האנשים שאנחנו נפתור, ויש את עולם העסקים שגם לו אנחנו ניתן לא מעט צעדים וסעדים כדי לעבור את התקופה הזאת.

שאול מרידור: ואני מניח שכשתראו אותם, חלק יגידו שהם טובים, חלק יגידו שהם לא מספיקים.

שאול מרידור: אבל אנחנו לגמרי מודעים לכך שהעסקים והאנשים זה לא אותו דבר.

שאול מרידור: ומה שפוטרים מבן אדם כדי שיהיה כסף להגיע למכולת ולדאוג למשפחתו וכו', זה לא כמו הצורך להחיות עסק, להניע אותו, יש לו שכר דירה לשלם והרבה דברים אחרים.

שאול מרידור: אנחנו מבינים לגמרי את זה.

שאול מרידור: ואני מקווה שניתן לזה פתרון.

שאול מרידור: לגבי מה שאמר חבר הכנסת ביטון – אני אגיד שאנחנו בקשר גם עם משרד הרווחה לגבי ביטחון תזונתי וגם עם משרד החוץ ותחבורה לגבי הישראלים שבחו"ל.

שאול מרידור: אני מקווה שהדברים האלה ייפתרו על הצד הטוב ביותר.

שאול מרידור: אין לנו כוונה לסבסד את הישראלים במובן הנקי של זה, כולם יצטרכו לקנות כרטיסים וכו'.

שאול מרידור: אנחנו מבינים שהעלות לאל על או לכל חברה אחרת, כדי להביא האנשים האלה, היא גבוהה יותר, והדבר הזה מטופל על ידי המשרדים, ואנחנו בקשר רציף איתם.

שאול מרידור: אתמול דיברתי עם השר דרעי, ואנחנו בקשר עם משרד הפנים לגבי לרשויות המקומיות.

שאול מרידור: וללא ספק, ככל שהזמן עובר, הן חלק מרכזי בטיפול וביכולת שלנו לצלוח את המשבר.

שאול מרידור: ולכן, חבר הכנסת ביטון, אתה מתפרץ לדלת פתוח בשאלה.

שאול מרידור: אנחנו חושבים לגמרי שהשלטון המקומי הוא חלק מהפתרון, ולכן כחלק ממה שאנחנו נעשה, כמובן, יהיה בתיאום ובשיתוף עם השלטון המקומי.

שאול מרידור: ונראה לי שעניתי על רוב ממה שאלתם.

שאול מרידור: אז אני פתוח לעוד שאלות.

עודד פורר: כן, חברת הכנסת אורית פרקש ואחריה – איתי חוטר ממרכז השלטון המקומי.

עודד פורר: בבקשה, אורית.

אורית פרקש הכהן: שאול, צוהריים טובים.

אורית פרקש הכהן: יש לי כמה שאלות.

אורית פרקש הכהן: אני דווקא רוצה טיפה להתרחק לרמת המדיניות.

אורית פרקש הכהן: אני רוצה לדעת ודווקא לבוא מהצד השני, בניגוד לחלק מהדברים ששאלתי את ראש רשות המיסים, ולדבר על האיזון הזה בין הריסון של השוק הכלכלי לבין השיקולים הבריאותיים.

אורית פרקש הכהן: מה עמדתכם על המדיניות הזו של סגר מלא?

אורית פרקש הכהן: אני קראתי עמדות של לא מעט כלכלנים גם ממכון ויצמן, שטוענים שהמשק לא חייב להיות בסגר מלא, אלא כן יכול, גם מבחינה בריאותית, סליחה, לעבוד במתכונת של שני ימים בשבוע.

אורית פרקש הכהן: אני רוצה לדעת מה דעתכם על הסגר הכלכלי המלא.

אורית פרקש הכהן: והאם אנחנו, מצד שני, לא נוקטים כאן במדיניות בריאותית מחמירה?

אורית פרקש הכהן: למרות שלא פופולרי לשאול את זה בימים אלו, אני רוצה לדעת מה התשובה שלך.

אורית פרקש הכהן: ושתי שאלות נוספות גם או הערות אליכם.

אורית פרקש הכהן: בימים הקרובים הבנקים מודיעים על הריביות שלהם.

אורית פרקש הכהן: הם עומדים להעלות אותן.

אורית פרקש הכהן: אין בכלל ספק בכל האירוע הזה שהבנקים לא נמצאים בסכנה פיננסית.

אורית פרקש הכהן: הם יושבים על טריליונים של פיקדונות של הציבור, של צרכנים.

אורית פרקש הכהן: הם מקבלים עכשיו מענה לקרנות עם ערבויות ממשלה במצב הזה.

אורית פרקש הכהן: ואני שואלת אותך: למה אתם לא מנצלים את הכלים הבלתי פורמליים שלכם, כמו שאני מכירה מהעבר שלי, פשוט להעביר מסר חד וחלק שהריביות האלה לא צריכות לעלות, לא בתקופה כזאת?

אורית פרקש הכהן: הדבר האחרון – המדיניות, עוד פעם.

אורית פרקש הכהן: הלוואות או דחיות של מיסים, של עידוד תעסוקה – לא הבנתי אם הדבר הזה ייכנס לתוכנית או לא.

אורית פרקש הכהן: לעודד מעסיקים שלא יוציאו עובדים לחל"ת באופן של העברת חלק מההטבות או מדחיות המס למענקים.

אורית פרקש הכהן: אלה שלוש השאלות שלי.

עודד פורר: איתי חוטר ממרכז השלטון המקומי.

עודד פורר: רק בינתיים, שאול, אני חייב לומר לך משהו בהקשר של הפרדה בין האנשים לעסקים.

עודד פורר: אתה צריך להבין: אין הפרדה כזו.

עודד פורר: בסוף כשהעסק קורס, גם לאיש אין עם מה ללכת לאכול.

עודד פורר: בסוף כשהוא ערב אישית גם בבנקים גם בכל המקומות על העסק שלו, אין לו עם מה ללכת לבנק, לא משנה אם תיתן לו את ה-3,000 שקלים האלו או אני לא יודע מה.

עודד פורר: הוא לא יודע איך להתקיים עם זה.

עודד פורר: המטרה שלכם צריכה להיות כמטרה לשמור את העסק כעסק חי.

עודד פורר: בוודאי שלא יהיה עסק רווחי, אבל הוא חייב להישאר חי, עם הראש מעל המים, טיפה עם חמצן, כדי שהוא יוכל לפחות לעמוד בהתחייבויות הבסיסיות שלו, המינימליות.

עודד פורר: כמובן, עוד פעם, שאני מדבר על העסקים שהם עסקים טובים.

עודד פורר: איתי חוטר, מרכז השלטון המקומי.

איתי חוטר: כן, אדוני.

איתי חוטר: צוהריים טובים.

איתי חוטר: תודה רבה על רשות הדיבור.

איתי חוטר: בראש ובראשונה, אני מניח שכולם כבר שמעו ויודעים על החלטה של ראש הממשלה בתיאום, כמובן, עם משרד האוצר ביחס לפטורים בארנונה.

איתי חוטר: אנחנו ניכנס בימים האלו למהלך מול האוצר ומול משרד הפנים כדי, מה שנקרא, להוציא מן הכוח אל הפועל את החלטה הזו.

איתי חוטר: אנחנו בדין ודברים עם האוצר לגבי מנגנון השיפוי הראוי לרשויות המקומיות על מנת שבאמת יוכלו לתת את ההטבה הזאת לכל העסקים שנמצאים במצב הבלתי אפשרי שהם מצויים בו.

איתי חוטר: אבל אני אשמח, אדוני, בנוסף, לחזור על כמה דברים שדיבר עליהם ראש עיריית לוד בדיון הקודם.

איתי חוטר: ותשובות טובות לא קיבלנו ממשרד האוצר לגבי מספר דברים שביקשנו גם מהאוצר גם משרים אחרים גם מבנק ישראל.

איתי חוטר: גם הרשויות המקומיות נתונות כיום לבעיה, נכנסות כבר בעת הזאת לבעיה תזרימית, שבשלבים יותר מאוחרים אני מקווה שלא יתגלו גם כבעיה תקציבית קשה מאוד.

איתי חוטר: אני פונה לשאול בעניין הזה.

איתי חוטר: אנחנו מבקשים לקבל תשובות – מדוע עולם כמנהגו נוהג והרשויות המקומיות בעת הזו נדרשות להמשיך ולשלם מעל 130 שקלים לטונה פסולת שמפונה על ידם?

איתי חוטר: ואני לא צריך להכביר במילים על היקפי הפסולת העצומים שהרשויות המקומיות מפנות בעת הזו במסגרת הסגר למחצה.

איתי חוטר: אנחנו מדברים על למעלה מחצי מיליארד שקלים שהרשויות המקומיות משלמות היטל הטמנה, בסוף הולך קרן לשמירת הניקיון.

איתי חוטר: אנחנו ביקשנו בעת זו להקפיא את התשלום הזה.

איתי חוטר: זה יכול לסייע לרשויות המקומיות.

איתי חוטר: אין לזה שום משמעות תקציבית, כי זה לא נכנס לתקציב המדינה.

איתי חוטר: זו קרן חוץ תקציבית.

איתי חוטר: אנחנו לא נענינו, ואנחנו מבקשים לקדם את זה.

איתי חוטר: כנ"ל ביקשנו גם מהחשב הכללי ואנחנו מבקשים, שאול, שתהיה יחד איתנו בעניין הזה.

איתי חוטר: לא יכול להיות שמקבלים החלטה לקדם תשלומים לספקי הממשלה בעת הזו – וזו החלטה מצוינת, מעולה – אבל הרשויות המקומיות ממשיכות לחכות הרבה מאוד זמן לכסף ממשלתי מכל משרדי הממשלה.

איתי חוטר: מישהו שכח פה שהרשויות המקומיות הן בסך הכול בצינור להעברת כסף לעסקים, לקבלנים שבונים מוסדות חינוך ואחרים.

איתי חוטר: ואנחנו מבקשים שאותה החלטה לקיצור ימי האשראי לספקים תעבור גם דרך הרשויות המקומיות.

איתי חוטר: הלחץ על הרשויות המקומיות לשלם בזמן גדול מאוד.

איתי חוטר: גם אנחנו רוצים להתגייס לעניין הזה ולשלם תשלומים לספקים מוקדם ככל הניתן.

איתי חוטר: אבל ברגע שאנחנו מחכים לכסף מהממשלה אין לנו שום סיכוי לעשות את זה.

עודד פורר: תודה.

איתי חוטר: פנינו גם לבנק ישראל – אני מניח שאין נציג של בנק ישראל, אנחנו היינו מבקשים מהם - -

עודד פורר: לא.

עודד פורר: יהיה לנו גם דיון עם בנק ישראל.

איתי חוטר: - - גרייס על פירעון הלוואות מבנקים.

איתי חוטר: גם פה הרשויות פורעות למעלה מ-200 מיליון שקלים הלוואות לבנקים.

איתי חוטר: אותה החלטה שהתקבלה ביחס למשכנתאות וביחס לעסקים אנחנו מבקשים שגם לרשויות המקומיות יינתן גרייס.

איתי חוטר: אנחנו צריכים את הכסף הזה בעת הזו, כדי שיינתן לנו המענה התזרימי.

איתי חוטר: תודה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: שאול, בבקשה.

שאול מרידור: אחד, חבר הכנסת פורר, אני אענה לך משהו כללי.

שאול מרידור: עוד פעם, אני מתנצל שאני לא יודע לענות על כל הציפיות.

שאול מרידור: אנחנו במשבר הכי חמור שהיה פה, לדעתי, מאז קום המדינה.

שאול מרידור: ולכן כמעט בהגדרה יהיו עסקים שלא יצלחו אותו.

שאול מרידור: צריך להבין את זה.

שאול מרידור: אני יודע שזה דבר קשה, אבל, תסתכלו על כל המשברים שהיו לנו קודם ותסתכלו על עומק המשבר זה.

שאול מרידור: ובכל המשברים האלה היו גם עסקים שלא צלחו אותו ואני מניח שיהיו גם פה.

שאול מרידור: ולכן אני לא יכול להבטיח שכל העסקים יצלחו אותו.

שאול מרידור: אנחנו מבינים לחלוטין - - -

עודד פורר: כרגע זה נראה שאף אחד לא יצלח אותו, אני חייב לומר.

שאול מרידור: רגע, אני לא חושב.

עודד פורר: חוץ מהסופרים.

שאול מרידור: לא, לא.

שאול מרידור: אני לא חושב.

שאול מרידור: אתם יודעים, בסדר, אנחנו פה ואנחנו נראה.

שאול מרידור: ואני די מאמין שאתם חושבים שאנחנו מבינים עד כמה הדבר הזה קריטי.

שאול מרידור: אבל כן חשוב לי להבהיר את זה, כי לא יכול להיות שהכול יקרוס ברמה שהוא קורס ואתם תחשבו שהממשלה יודעת לגשר על כל הפער הזה.

שאול מרידור: היא תדע לעשות, אבל היא לא תדע להגיד הכול.

שאול מרידור: ואני אומר את זה פשוט כדי לתאם ציפיות.

שאול מרידור: אנחנו מבינים לחלוטין שהצורך עכשיו הוא לגשר תזרימית על הפער הגדול הזה שנוצר בין, לצורך העניין, תחילת אמצע מרץ למה שאנחנו נמצאים היום.

שאול מרידור: אני מאוד מקווה שאחרי פסח, אנחנו נתחיל לצאת החוצה, כי זה חלק מהאסטרטגיה.

שאול מרידור: אני מקווה שהממשלה תבחר בו, ואנחנו נתחיל לראות יותר ויותר מהמשק נכנס לפעילות.

עודד פורר: שאול, סליחה שאני קוטע אותך.

עודד פורר: תשמע, אני מסכים איתך לגמרי באמירה של תיאום הציפיות.

עודד פורר: וזאת אחת הבעיות.

עודד פורר: אין לנו – הרי אנחנו יודעים שהכסף שלכם הוא לא בלתי מוגבל.

עודד פורר: להפך, הוא מאוד מאוד מוגבל.

עודד פורר: הבעיה היא שהיום לכל הציבור – מהאזרחים השכירים ועד לעצמאים והעסקים הגדולים – אין שום ציפייה, כי אף אחד בממשלה לא התייצב ואמר להם: חברים, זה תרחיש הייחוס שלנו; אתם סגורים כך וכך זמן, כך וכך תיפתחו.

עודד פורר: אני אומר לך שרוב העסקים – אם היית אומר להם: אני סוגר אתכם ל-30 יום ואתם לא תקבלו שום תוספת, אבל בתום ה-30 יום אתם פותחים מחדש – רובם גם היו יודעים להתמודד עם זה.

עודד פורר: הבעיה הגדולה היא חוסר הוודאות.

עודד פורר: וחוסר הוודאות גם מוביל לצעדים לא נכונים גם שבעלי העסקים עושים אבל גם שאתם עושים.

עודד פורר: כי זה פשוט רץ מיום ליום במקום לתת איזשהו – גם אם התרחיש הזה יתוקן על הנתיב.

עודד פורר: זאת בדיוק הבעיה.

שאול מרידור: אני מבין לחלוטין.

שאול מרידור: ואני אפילו מסכים עם הרבה ממה שאתה אומר, אבל בואו נגיד את האמת לעצמנו: זה לא משבר רגיל וזה לא אירוע שבו אנחנו יודעים להגיד חלק מהדברים.

שאול מרידור: אבל אנחנו מסכימים שמהר מאוד אנחנו צריכים למצוא את הדרך לעלות למסלול חזרה, וזה אחד הדברים שאנחנו מתעסקים בהם יום וליל.

שאול מרידור: אני אתקדם, ברשותך.

שאול מרידור: לגבי השאלות של חברת הכנסת פרקש לגבי מדיניות סגר מלא.

שאול מרידור: אמרנו את דעתנו.

שאול מרידור: אנחנו חושבים שצריך לאזן בין כלכלה לבריאות.

שאול מרידור: אנחנו מבינים לחלוטין שאם אנחנו, חס וחלילה, נגיע למצב של איבוד שליטה בכמות הנדבקים או כתוצאה מכך מכמות החולים קשה, וכל מה שנאמר על זה רבות בתקשורת בימים האחרונים – זו בעיה שהיא גם כלכלית.

שאול מרידור: אבל יש לה צד שני, והוא שאם אנחנו נכניס את המשק לסגר מלא לתקופה ארוכה מדי, אנחנו נהיה במשבר כלכלי כזה שלא יוכל לתמוך במערכת בריאות שתדע לטפל באנשים.

שאול מרידור: ולכן האיזון פה הוא מאוד חשוב.

שאול מרידור: אני חושב שעד היום אנחנו משתמשים באיזון הזה.

שאול מרידור: אני אמרתי קודם ואני אומר עכשיו: הדבר הכי חשוב שהממשלה מתעסקת בו היום, והיא מתעסקת כל הזמן, זה בשאלה איך נראית אסטרטגיית היציאה מתוך סגר בין אם הוא כמו היום או יהודק יותר.

שאול מרידור: השאלה הגדולה היא איך אנחנו יוצאים ממנו למשק עובד עם ההגבלות שצריך להטיל כדי שאנחנו נשלוט בהתפרצות המחלה.

שאול מרידור: זה דבר שמעסיק את כולם בממשלה.

שאול מרידור: אני יכול להגיד לכם שיש באמת הרבה מאוד אנשים טובים שמנסים לטפל בבעיה הזאת, וזו בעיה, כמו שאמר יושב-ראש הוועדה, בחוסר ודאות די גדול לאור חוסר הבנה שלנו את המחלה וההסתכלות שלנו החוצה לגבי העולם.

שאול מרידור: אם יש משהו טוב במה שקורה עכשיו זה שהרבה מאוד מדיניות מערביות נכנסו למשבר הזה לפנינו ואנחנו יכולים לראות מה הן עשו ומה קרה בהן.

שאול מרידור: וזה דבר שתורם לנו מאוד.

שאול מרידור: לגבי הריביות, אחד – אני אגיד שהסיבה שאנחנו שמים קרנות, החשב הכללי מעמיד, עם ריבית קבועה ועם תנאים מסוימים ועם זה שבסופו של דבר הממשלה ערבה להן, זה כדי לצלוח את העולם הזה גם בעולם האשראי.

שאול מרידור: אני לא רוצה להתייחס לצעדים בלתי פורמליים שעושים, אבל כולנו מבינים - - -

אורית פרקש הכהן: אבל, שאול, זה בדיוק העניין.

אורית פרקש הכהן: הערבויות שוות כדי להוריד את הריבית, ובמקביל הם גם מעלים את הריבית.

אורית פרקש הכהן: ראינו את זה בתקופת משבר הגז.

אורית פרקש הכהן: אני חושבת שאתה היית שם.

אורית פרקש הכהן: נתנו ערבויות ממשלתיות לחברת חשמל כדי לגייס כסף בריביות אפסיות.

אורית פרקש הכהן: אז פה גם נותנים את הכסף וגם הם מעלים את הריבית.

אורית פרקש הכהן: אין לזה הצדקה.

אורית פרקש הכהן: הם כמעט הגופים היחידים שיש להם חוסן פיננסי אדיר בתקופה הזאת.

שאול מרידור: אני כן אגיד שבמודל שבונה החשב הכללי, הם מוגבלים מאוד בריבית ואתם תראו את זה ברגע שהחשב הכללי יפרסם את המודל.

שאול מרידור: אני לא חושב שזה העניין.

שאול מרידור: לגבי שאר המשק, זה מאוד תלוי באיך המשק יתנהג.

שאול מרידור: אני יכול להגיד לכם שזה פחות בעולם שלנו, זה יותר בפיקוח על הבנקים.

שאול מרידור: ואם יושב-ראש הוועדה אמר שאתם ממילא מבקשים לדבר עם בנק ישראל, אז אני חושב שאת השאלה צריך להפנות יותר אליהם.

שאול מרידור: לגבי מדיניות התעסוקה – אנחנו רואים את היציאה לחל"ת.

שאול מרידור: אנחנו מתעסקים בזה לא מעט.

שאול מרידור: ואין ספק שככל שאנחנו נצא החוצה והעסקים יותר ויותר יתחילו לעבוד חזרה, אז הסיפור הזה של החזרת עובדים מחל"ת להיות מועסקים יקבל יותר ויותר מקום.

שאול מרידור: אני מסכים מאוד עם זה שזה האינטרס שאמור להיות לכולם, גם לעסקים ובראש ובראשונה לממשלה, להחזיר חזרה את האנשים מחל"ת, להניע חזרה את גלגלי המשק.

שאול מרידור: זה דבר שמעסיק אותנו כל הזמן, ואתם תקראו את זה, אני מניח, גם בכלים שאנחנו נציג.

שאול מרידור: אני מאוד מסכים עם האמירה הזאת.

שאול מרידור: לגבי מה שאמר איתי – אני רק אגיד שאנחנו בקשר רציף עם משרד הפנים.

שאול מרידור: אנחנו מתחילים לשבת עם השלטון המקומי.

שאול מרידור: יש הרבה מאוד דברים שניתן וצריך לעשות.

שאול מרידור: אני לא רוצה להיכנס רגע לשאלה האם ניתן הטמנה כן או לא, האם – כל הסיפורים שעולים מדי פעם.

שאול מרידור: אני כן אגיד שברור לחלוטין שהשלטון המקומי הוא כלי מאוד חשוב במשבר הזה, בין היתר, כדי גם לאכוף אבל גם כדי להוציא את המשק מהמקום שאנחנו נמצאים בו למקום טוב יותר.

שאול מרידור: אנחנו רואים בשלטון המקומי שותף אמיתי ואסטרטגי, ולכן נשב.

שאול מרידור: ואיתי, אני אומר גם לך, נשב כבר השבוע כדי לדון על הדברים ולראות איך מתקדמים איתם.

שאול מרידור: אני אגיד עוד פעם דבר פחות פופולרי: בסופו של דבר, אנחנו יודעים לחלק כסף ונעשה את זה במספרים לא מבוטלים, אבל תזכרו שבסוף, כשאנחנו מחלקים כסף שלא קיים היום, אז אחד, אנחנו בעצם ממשכנים את העתיד, ולפעמים צריך במשברים כאלה, אבל גם היכולת לוותר על ההכנסות – צריך לעשות אותה בשום שכל ובקור רוח ולא להיגרר אחר כל הצעה שיש.

שאול מרידור: וזה חלק ממה שאנחנו עושים כל יום.

שאול מרידור: אבל לגבי הצעות השלטון המקומי, מה שאני מציע הוא שאנחנו נשב ונראה מה אפשר ואי-אפשר לעשות.

שאול מרידור: והיות שאני מניח שזו לא תהיה הפעם האחרונה שאנחנו באים לוועדה כדי לדווח, אנחנו נמשיך ונעדכן את הוועדה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: חבר הכנסת - -

איתי חוטר: שאול, תודה.

איתי חוטר: אדוני היושב-ראש - - -

עודד פורר: לא, לא.

עודד פורר: סליחה.

עודד פורר: מי זה היה?

איתי חוטר: זה היה איתי חוטר.

עודד פורר: לא, לא.

עודד פורר: אנחנו לא מנהלים כך את הדיון.

עודד פורר: עוד הפעם, עוד יותר, גם בגלל שזה ב"זום", אנחנו בשאלה-תשובה.

עודד פורר: אבל בסוף, אם יישאר זמן למישהו, התייחסות נוספת אנחנו ניתן.

עודד פורר: חבר הכנסת עופר כסיף ואחריו – אופיר סופר.

עופר כסיף: תודה.

עופר כסיף: תודה לשאול.

עופר כסיף: תודה לכולם.

עופר כסיף: אני מסכים עם יושב-ראש הוועדה שהבעיה הגדולה היא חוסר ודאות, אבל לא רק.

עופר כסיף: אני חושב שהבעיה הנוספת ואולי העיקרית היא נקודת המוצא של האוצר.

עופר כסיף: איזו מין נקודת מוצא זו?

עופר כסיף: ואני מצטט את מה ששאול אמר: "המדינה לא תוכל לפתור הכול", "יהיו עסקים שיקרסו".

עופר כסיף: כאילו מדובר באיזה דרוויניזם חברתי.

עופר כסיף: איזו מין נקודת מוצא זאת?

עופר כסיף: נקודת המוצא צריכה להיות שהאוצר והמדינה יעשו הכול כדי שזה לא יקרה.

עופר כסיף: לא שנצא מנקודת מוצא שזה יקרה וכך אנחנו נפעל.

עופר כסיף: זה דבר לא ייתכן.

עופר כסיף: מה שכרגע צריך כדי להציל את העובדים ואת האזרחים – אנחנו מדברים פה על אזרחי המדינה, אנחנו מדברים פה על האנשים שמוצאים את עצמם במצב בלתי אפשרי, בין אם הם עצמאים או עסקים קטנים ובין אם הם שכירים.

עופר כסיף: והתפקיד של המדינה ושל האוצר הוא לתת להם פתרון.

עופר כסיף: והפתרון צריך להיעשות על ידי תזרים עכשיו.

עופר כסיף: אני אזכיר רק שתי דוגמאות של שני תחומים במשק.

עופר כסיף: יושב-ראש התאחדות גני אירועים ואולמות אמר שהם ירדו ממחזור שנתי של 11 מיליארד שקלים לאפס.

עופר כסיף: התחום הזה צריך מענק.

עופר כסיף: הלוואה לא תפתור את הבעיה.

עופר כסיף: יש כאן צורך בתזרים מיידי ובמענק.

עופר כסיף: אותו אדם דבר לגבי מה שגם אמר בזמנו אמיר חייק, נשיא התאחדות המלונות.

עופר כסיף: 96% מהמלונות לא פועלים.

עופר כסיף: גם פה צריך תזרים כדי להציל את התחומים האלה.

עופר כסיף: וזה רק קצה הקרחון.

עופר כסיף: עכשיו, אם אנחנו מדברים גם על הפתרונות לאנשים שאיבדו את פרנסתם, לא הלוואות צריכים לתת, בוודאי לא בערבות אישית, אבל גם בכלל לא הלוואות.

עופר כסיף: צריך להשלים את השכר.

עופר כסיף: המדינה צריכה להכניס את היד לכיס ולשלם את השכר, כפי שעושים במדינות אחרות.

עופר כסיף: בדנמרק המדינה משלמת למעסיקים 90% מהשכר של העובדים כדי שהקשר בין מעביד לעובד יישמר.

עופר כסיף: זה גם שומר על הכבוד של העובדים, זה גם שומר על ההכנסה שלהם שיוכלו לחיות, וזה גם שומר העסק עצמו.

עודד פורר: תודה.

עופר כסיף: למשל, בשבדיה 92.5% מהשכר משולם על ידי המדינה.

עופר כסיף: בצרפת – 100%.

עופר כסיף: בבריטניה – 80%.

עופר כסיף: כך אתם צריכים לפעול.

עופר כסיף: לא לצאת מנקודת מוצא שאין.

עופר כסיף: זו החובה שלכם.

עופר כסיף: זה התפקיד שלכם.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: חבר הכנסת אופיר סופר ואחריו – יעל דניאלי, מנכ"לית התאחדות המלונות בישראל.

אופיר סופר: תודה רבה.

אופיר סופר: דיברת על הנושא של ההמשכיות העסקית, ונראה לי שבעצם שני העקרונות הראשונים בעצם מדברים על הדחוף או על החשוב המיידי.

אופיר סופר: אבל המשכיות העסקית זה משהו שאולי מאוד מאוד חשוב לאחר כך, אבל בעצם זו הסוגיה אולי, אני לא יודע להגיד המרכזית, אבל סוגיה מאוד מרכזית שמעיקה.

אופיר סופר: רציתי לדעת אם יש עקרונות או ענפים מסוימים.

אופיר סופר: שאמרת שההתייחסות היא פחות לסוגיה הענפית, אלא יותר למשקית.

אופיר סופר: אבל לדעת קצת יותר מה העקרונות.

אופיר סופר: על מה מטילים את העתודה?

אופיר סופר: על איזה מאמץ מצליח שאתה רואה שהוא יניע את המערכת או יהיה הראשון להתאושש כשהמשק יצטרך להתחיל לצמוח?

אופיר סופר: זה דבר אחד.

אופיר סופר: דבר נוסף – לתת את הדעת על זה שבעצם הכרחיות הישראלית, שזה מתממשק גם כאן עם ביטחון מזון, שאנחנו לא יודעים עוד כמה זמן, איך הסיפור הזה יתנהג.

אופיר סופר: האם אנחנו חושבים על איך לא להביא לקריסה של החקלאות הישראלית, שגם ככה מצבה הוא לא כל כך פשוט?

אופיר סופר: הנקודה השלישית, שהיא יותר לזרז את המזורזים – בסופו של דבר, אנחנו שמים לב שהסוגיה של אי-הוודאות כאן מאוד מאוד מלווה את התהליך.

אופיר סופר: זה מאוד דומה למלחמה.

אופיר סופר: זאת אומרת, אני הזכרתי את זה בדיון הקודם-קודם – ממלכת אי-הוודאות.

אופיר סופר: וצריך לראות שאנחנו מקבלים אומץ ומניחים את התוכנית ממש בימים הקרובים אולי.

אופיר סופר: אמרת בשעות הקרובות, אני אשמח שכך יקרה, ולא לחכות לתוצאה, מה שנקרא, לתוכנית היותר טובה.

אופיר סופר: וזה מוכר לנו קצת מאירוע כמו מלחמת לבנון השנייה, שמחכים ומחכים לאיזושהי תוכנית שצריכה להגיע, ובסופו של יום, היא לא מגיעה, ואנחנו מוצאים את עצמנו נמשכים ככה שבועות ארוכים.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: יעל דניאלי, מנכ"לית התאחדות המלונות בישראל, נמצאת איתנו ב"זום".

יעל דניאלי: כן.

יעל דניאלי: תודה רבה.

עודד פורר: כן, בבקשה.

יעל דניאלי: אני שמעתי את המענה ששאול נתן קודם לכן כשחבר הכנסת מיקי לוי דיבר.

יעל דניאלי: והתחושה שקיבלתי היא שאיכשהו הענף שלנו, ענף המלונאות, נשמט ממה ששאול קרא האינטרס המדינתי.

יעל דניאלי: בתחילת הדרך, אם נדבר במונחים של היום, היינו בפחד כל התיירות ותעופה והסוכנים שנפגעו –איך לומר?

יעל דניאלי: – כמה חולים בודדים להנשמה.

עודד פורר: יעל, אם תוכלי לפתוח, בבקשה, את המצלמה אצלך.

יעל דניאלי: בתחילת הדרך היינו כמה חולים בודדים בתור למכשירי הנשמה בענף התעופה והתיירות והסוכנים.

יעל דניאלי: ואנחנו היינו הראשונים להיפגע.

יעל דניאלי: זה כבר היה בסוף פברואר.

יעל דניאלי: מאז הרכבת הזו דהרה קדימה.

יעל דניאלי: אנחנו נשארנו במסדרון בלי חמצן, כשאנחנו בעצם הראשונים שנקלעו לתוך המצוקה.

יעל דניאלי: כמו שאמר נכון, חבר הכנסת כסיף, 96% מהעסקים, מהמלונות במדינת ישראל סגורים.

יעל דניאלי: הנותרים משרתים בעיקר צרכים לאומיים.

יעל דניאלי: ובכל זאת, כאמור, נשמטנו מהאינטרס המדינתי.

יעל דניאלי: פטור מארנונה למספר חודשים זה נחמד.

יעל דניאלי: אבל באנגליה, למשל, כשהבינו את המצוקה האמיתית של הענף הזה, שהוא האחרון להתאושש ביום שאחרי, נתנו מייד פטור מארנונה לשנה לענף המלונאות.

יעל דניאלי: כלומר, אנחנו, גם אם היום מדברים איתנו על התוכנית שתתפרסם היום בערב – הלוואי ותיתן משהו – הרי בשבילנו חודשיים-שלושה של פטור מארנונה לא ייתנו לנו חמצן כדי לחיות.

יעל דניאלי: אנחנו כבר, כאמור, במצב של דימום מאז פברואר, הראשונים לדמם, ונהיה כנראה גם האחרונים להתאושש, אם לא נקבל הזרמה מיידית של חמצן.

יעל דניאלי: ואני לא מדברת על התוכניות לסיוע ספציפי לענף הזה, כפי שבעבר המדינה ידעה לתת אחרי צוק איתן ואחרי האינתיפאדה השנייה ומלחמת לבנון השנייה, וכן הלאה.

יעל דניאלי: כל מה שאנחנו מבקשים כרגע – הענף שלנו, ההוצאות הקבועות שלו הן 200 מיליון שקלים בשנה, כבר העסק הזה רץ.

יעל דניאלי: אני לא יודעת כמה זמן עוד המלונות יוכלו להחזיק, מלונות השבורים.

יעל דניאלי: אבל אנחנו מקווים לקבל כרגע חמצן כרגע ולהיות חלק מהמפה או חלק מהאינטרס המדינתי, כמו ששאול הגדיר אותו.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: חבר הכסת מנסור עבאס ואחריו – שאול, אתה תתייחס לכל הדוברים, ונמשיך עוד סבב.

מנסור עבאס: גם לך ,עודד, קודם – אתה זוכר שהעלינו את הנושא של הלוואות בסניפי הבנקים בחברה הערבית.

מנסור עבאס: אני לפני שעה קיבלתי שלוש פניות מאנשי העסקים שלא מתלוננים על אחוז הריבית – זה בצד – אלא מתלוננים על כך שלא נותנים.

מנסור עבאס: לא נותנים כאילו בטענה שעדיין לא קיבלו הנחיות והוראות.

מנסור עבאס: ולכן אני מקווה שהמצב הזה לא נמצא גם בכל היישובים, בכל הסניפים, ללא הבדל ערבים ויהודים.

מנסור עבאס: אבל חשוב שהנושא הזה ייבדק.

מנסור עבאס: אנחנו אז ביקשנו נתונים וקבענו שנפנה למפקח על הבנקים, אבל גם החשב הכללי, אני חושב, התחייב שיעביר נתונים בנושא הזה.

מנסור עבאס: ולכן אם קובעים תוכנית – אנחנו לא מדברים על מענקים, מדברים על ההלוואות – ובסופו של דבר, זה לא יוצא לפועל, זה כאילו שלא עשינו כלום.

מנסור עבאס: והחסמים נשארו וככה אי-אפשר להתקדם ולא לשמור על הכללה ולא על העסקים ולא על האנשים.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: אני חייב לומר בהקשר הזה – ואני יודע שזה חונה, שאול, לא בהכרח אצלך, אבל כן בסוף אתה מנהל את כל התקציב ויש לך איזושהי השפעה גם על הבנקים.

עודד פורר: התלונות שאנחנו מקבלים על הכפלת עלויות אשראי, על הכפלת עלויות של מסגרות אשראי, על הכפלת עלויות של הלוואות, לא פחות.

עודד פורר: אני אומר לך: זו שערורייה שאין כדוגמתה.

עודד פורר: כשאנחנו מבקשים מכולם להדק את החגורה – כמובן, המסר הוא לא אליך, הוא מפה לבנקים, אבל דרכך – כשאנחנו מבקשים מכולם להדק את החגורה, גם הבנקים יצטרכו להיכנס מתחת לאלונקה.

עודד פורר: אין ספק שהמדינה לא תאפשר לאף אחד מהם לקרוס.

עודד פורר: אבל הכפלת עלויות האשראי האלה זה מה שיוביל לקריסה.

עודד פורר: אם הם יתחילו לחשוב שהם יכולים עכשיו להטיל את כל העלות על הקליינטים שלהם, הם יובילו את הקליינטים לקריסה, ובסוף גם הם.

עודד פורר: כמו שאנחנו אומרים את זה לרשות המיסים: אם לא תגלו הבנה לא יהיה ממי לגבות מיסים – גם להם לא יהיה ממי לגבות בסוף את החובות האלה.

עודד פורר: אני אומר לך: אנחנו פה בוועדה – וזה המסר שגם יעבור למפקח על הבנקים – אם הבנקים לא יגלו פה רגישות, אז פה בוודאי שלא תהיה שום רגישות לבנקים בהרבה מאוד הצעות חוק שמגיעות בהקשר הבנקאי לכאן, לוועדה.

עודד פורר: שאול, התייחסותך.

אורית פרקש הכהן: שאול, זה בסוף גם כסף שיחזור אליכם.

אורית פרקש הכהן: הוא יחזור לתקציב, הוא יחזור אלינו.

עודד פורר: בוודאי.

שאול מרידור: אני אתייחס, ברשותכם.

שאול מרידור: אז חבר הכנסת כסיף, אני רק אגיד כמה דברים.

שאול מרידור: אחד – ממש לא אמרתי שהמדינה לא תכניס את היד לכיס.

שאול מרידור: דרך אגב, אני רק מזכיר שכשהמדינה מכניסה יד לכיס, היא מכניסה יד לכיס של האזרחים או הנוכחיים או העתידיים.

שאול מרידור: היא אף פעם לא מכניסה יד לכיס של מישהו אחר, כי הכיס שלנו הוא הכיס של האזרחים.

שאול מרידור: צריך לזכור את זה.

שאול מרידור: אבל, וזה חשוב להגיד, ישראל, כמו כל מדינה, קצת שונה ברשתות הביטחון שהיא נותנת לאזרחים שלה.

שאול מרידור: בישראל רשת הביטחון לעובדים, בטח לשכירים, היא טובה מאוד.

שאול מרידור: דרך אגב, מה שיש בדנמרק, שציטטת, זה כמעט אחד לאחד החל"ת הישראלי בשינוי אחד, כמו שציינת, שהכסף עובר דרך המעסיקים לעובד ולא ישירות לעובד.

שאול מרידור: בשניהם נשארים היחסים בין העובד למעביד.

שאול מרידור: אבל אני כן אגיד שאם הבנת ממני שהכוונה היא לא לפתוח את הכיס, כמו שאמרת, ולא לחלק כספים, לצערי הרב, הבנת לא נכון.

שאול מרידור: אנחנו מבינים לחלוטין שהמשבר הזה לא דומה לשום משבר אחר.

שאול מרידור: וכשאני אומר את זה, זה חל גם עלינו.

שאול מרידור: גבי החקלאות ובכלל ההערות של חבר הכנסת עופר לגבי הדמיון למלחמה – אני אגיד שלצערי זה לא דומה למלחמה במובן אחד עיקרי: גם במלחמות שהיו לנו לא ראינו ברמה הכלכלית כאלה מספרים כמו שאנחנו רואים עכשיו.

שאול מרידור: בין היתר, כי במלחמה יש אויב מוגדר והוא בדרך כלל חיצוני וההשפעה היא מקומית.

אופיר סופר: ממלכת אי-הוודאות.

שאול מרידור: ומה שאנחנו רואים פה זה הפוך.

שאול מרידור: זו השפעה משקית לגמרי, בלי קשר למקום, אם אתה קרוב או לא קרוב לגבול, או אם אתה נמצא בבית קפה או לא נמצא בבית קפה שחס וחלילה היה בו מטען.

שאול מרידור: זה אירוע שונה לגמרי ברוחב שלו.

שאול מרידור: ולכן צריך להתמודד איתו מעט אחרת, לצערי.

שאול מרידור: אבל ברור לחלוטין גם החקלאות היום מקבלת, בעיניי, מענה, והיא – אני לא אגיד משגשגת – אבל היא אחד הענפים שצריכים לעבוד פה בצורה מלאה כדי לאפשר את הזמנות של ירקות ופירות.

שאול מרידור: והדבר זה, לדעתי, קורה.

שאול מרידור: לגבי מה שיעל אמרה – עוד פעם, אני רק אתקן את מה שהבנתי, יעל.

שאול מרידור: אין הכוונה שהתיירות זה לא חשוב.

שאול מרידור: יש כוונה להגיד שהתיירות, כמו כל המשק, תצטרך לקבל כלים שהמשק יקבל וישתמש בהם.

שאול מרידור: אני מבין לחלוטין שגם תיירות – אני לא יודע אם לפנייה או לא – אבל באותה מידה התעופה, אלה שני הענפים שנפגעו בצורה דרמטית.

שאול מרידור: אנחנו מבינים את זה.

שאול מרידור: צריך גם להגיד, אפרופו, חוסר הוודאות, שאנחנו לא יודעים להגיד מתי הם יחזרו לעבוד בצורה מלאה.

שאול מרידור: אני חושב שיעל גם הדגישה את זה.

שאול מרידור: והכלים אמורים לתת מענה מסוים גם שם.

שאול מרידור: עוד פעם, הם לא ייתנו מענה מלא, אני אומר בכאב.

שאול מרידור: זה לא דבר טוב, אבל זה המצב.

שאול מרידור: לגבי המגזר הערבי – עוד פעם, החשב הכללי יפרסם, לדעתי, כבר היום, אם לא היום אז מחר, את כלים החדשים שלו.

שאול מרידור: הם ,כמובן, לא קשורים למגזר זה או אחר.

שאול מרידור: הם רלוונטיים לכל העסקים.

שאול מרידור: ומה שאני מבקש, חבר הכנסת מנסור, שאם אתה עדיין רואה בעיה, תיצור איתנו קשר ישיר ונראה מה הבעיה ואיך אפשר לפתור אותה.

שאול מרידור: אני אומר חד-משמעית שהלכים האלה ניתנים לכולם בלי שום הבדל לא ביישוב ובטח לא במגזר.

שאול מרידור: עד כאן, לדעתי, כל מי שדיבר.

עודד פורר: רק שאופיר סופר טוען שהוא לא קיבל תשובה.

עודד פורר: אם הוא יכול לדייק את השאלה שלו.

שאול מרידור: סליחה.

שאול מרידור: מה, אופיר?

עודד פורר: חבר הכנסת אופיר סופר, בבקשה.

אופיר סופר: כן.

אופיר סופר: רציתי לשאול – כשאנחנו מדברים על צמיחה – מה העקרונות או אילו ענפים אתה רואה שנכון לחזק אותם בשביל שהצמיחה תהיה יותר מהירה בסיטואציה הנוכחית?

שאול מרידור: תראו, אני אגיד שני דברים שונים.

שאול מרידור: אחד – צמיחה מתחילה בזה שאנשים חוזרים לעבוד, וזה קשור קצת לשאלה של חברת הכנסת פרקש לגבי שאלת המשק.

שאול מרידור: ככל שאנחנו נצליח, אחרי שאנחנו מקפידים על הרמה הבריאותית, להחזיר יותר ויותר עסקים לעבודה נורמלית או להתאמות על מנת לעבוד, כך נראה יותר צמיחה.

שאול מרידור: זה פעם אחת.

שאול מרידור: וזה מאמץ מאוד גדול שאנחנו עושים עכשיו עם משרד הבריאות ועם הרבה מאוד אנשים שעוזרים לנו מבחוץ כדי לייצר את התנאים ואת הכללים שבהם נוכל כמשק לחזור לעבוד בצורה טובה, גם אם לא כל הענפים אז רוב הענפים.

שאול מרידור: זה עולם אחד.

שאול מרידור: העולם השני הוא שבעולם הצמיחה יש כל מיני מקומות שאם הממשלה תזרים להם כסף יחסית מהר אנחנו נראה פעילות, בין אם זה פרויקטי תשתית מיידיים – לא כאלה, אתה יודע, פרויקטים שעכשיו יוצאים למכרזים – אלא יותר דברים מיידיים, בין אם זה עולם ההייטק שמשווע לכסף שאם יינתן לו במסגרת כלים קיימים אולי יוכל לטפל.

שאול מרידור: בעוד הרבה מאוד מקומות.

שאול מרידור: צריך להגיד שהמקומות שאנחנו מחפשים הם מקומות שבאופן יחסית מהיר התרגום של כסף ממשלתי לפעילות הוא גבוה.

שאול מרידור: אבל עיקר הצמיחה, אני אומר עוד פעם, תקרה רק אם אנחנו נחזיר את המשק לעבודה – אני לא אגיד סדירה, כי זה ייקח זמן – אבל לעבודה בהיקף יותר גבוה.

שאול מרידור: וזה המאבק היום-יומי שלנו.

שאול מרידור: אני חושב שזה חשוב לכולם, בין אם הם עצמאים ובין אם הם שכירים ובין אם הם העסקים עצמם.

שאול מרידור: ככל שנדע לעשות את ההתאמות ולהביא את זה כמה שיותר מהר לפעילות, כך נראה צמיחה יותר גבוהה וגם נוכל לשחרר הרבה מאוד אנשים, שהיום נמצאים בחוסר ודאות גדול, לוודאות הרבה יותר גדולה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: חברת הכנסת קרן ברק ואחריה – יוסי אלקובי מהתאחדות המלאכה והתעשייה.

מיכל שיר סגמן: קרן לא נוכחת.

עודד פורר: קרן לא נוכחת.

עודד פורר: אז מיכל.

עודד פורר: חברת הכנסת מיכל שיר ואחריה – יוסי אלקובי מהתאחדות המלאכה והתעשייה.

מיכל שיר סגמן: אני רוצה להבין איזשהו משהו.

מיכל שיר סגמן: אנחנו הרי יודעים שהמשבר הזה לא הולך להיעלם וגם לא בעוד חודש וכנראה גם לא בשלושה החודשים הקרובים, במקרה הטוב.

מיכל שיר סגמן: כלומר, אנחנו מדברים פה על בין שלושה חודשים ולחצי שנה לפחות של עסקים.

מיכל שיר סגמן: עכשיו, במהלך הזמן הזה יהיו עסקים שכן יוכלו לחזור לעבוד בצורה כזו או אחרת, בצורה מצומצמת יותר או פחות.

מיכל שיר סגמן: אני מניחה שאפשר גם לעשות סוג של פילוח של העסקים האלה.

מיכל שיר סגמן: עסקים, למשל, אני לא יודעת מה, הספר אולי יוכל בצורה מצומצמת לחזור לעבוד, אבל יועץ תקשורת, לצורך העניין, יכול להיות מאוד שלא יוכל בכלל לעבוד, העצמאי.

מיכל שיר סגמן: האם יש איזשהו פילוח של העסקים לחצי השנה הקרובה שכן אנחנו יודעים כמה כל אחד מהם כן יזדקק לעזרה?

מיכל שיר סגמן: זאת אומרת, האם יש כאן חשיבה רחבה יותר ועמוקה יותר בפילוח של העסקים השונים, בדגש על העצמאים, הפרילנסרים הקטנים שבאמת, מה שנקרא, שולחים יד לכיס ומהאוכל שלהם משלמים היום מיסים, ומהאוכל שלהם היום מנסים כרגע לשרוד מיום ליום ומדקה לדקה?

מיכל שיר סגמן: ושאלה נוספת לגבי הבנקים – עודד, אני חושבת שאנחנו צריכים לעשות על זה דיון בנפרד לגבי הבנקים.

מיכל שיר סגמן: אני קיבלתי פניות מאזרחים שהבנקים היום גובים ריבית דריבית על הריביות של המשכנתאות שדוחים להם.

מיכל שיר סגמן: כלומר, הבנק דוחה להם לשלושה-ארבעה חודשים את המשכנתא, אבל הם חותמים שהם הולכים לשלם על זה ריבית דריבית, שזה מה שנקרא לעשות כסף מהמשבר.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: יוסי אלקובי, התאחדות המלאכה והתעשייה.

עודד פורר: אתה איתנו?

עודד פורר: יוסי לא איתנו.

עודד פורר: אלי כהן, מנכ"ל תרמוקיר, מהתאחדות התעשיינים, איתנו?

אלי כהן: כן.

אלי כהן: שלום לכולם.

אלי כהן: אני רוצה להעלות שלוש נקודות, ברשותכם.

אלי כהן: שתיים מתוכן הן נקודות או בקשות לשאול, שמכיר את המנגנונים האלה שכבר הופעלו בעתות משבר.

אלי כהן: בעיקר אנחנו היינו עדים לזה במלחמת לבנון, והשני זה במשבר 2009-2008.

אלי כהן: במשבר 2009-2008 אנחנו נזקקנו לאשראי, לממן אשראי ספקים.

אלי כהן: אני מדבר כתעשיינים.

אלי כהן: היום אנחנו כבר עדים לזה שהרבה מאוד לקוחות לא מסוגלים לשלם בראשון לחודש את מה שהם צריכים לשלם.

אלי כהן: ונדרש פה אשראי.

אלי כהן: אנחנו בתוכנית, במה שהוצג לאוצר, אנחנו הכנסנו סעיף של 4 מיליארד שקלים שהוא לא כסף ישיר לתעשייה, הוא לא בא אלינו לכיס – הוא בא לממן בדיוק את אותה סוגיה של המשך הפעילות שמדינת ישראל החליטה עליה, פעילות שתצמיח את המשק בחודשים הבאים, והיא הגדלת ביטוח האשראי.

אלי כהן: אנחנו חייבים פה את מנגנון ה-On Top Up.

אלי כהן: הוא מנגנון שכבר פותח, כבר נוסה, ונוסה בהצלחה יתרה ועזר למשק לצאת ב-2009 מהמשבר העמוק שהוא בו.

אלי כהן: נכון שהוא הופעל בזמנו רק לנושא היצוא, אבל כרגע נדרש להפעיל אותו גם לייצור המקומית, כי באמת באמת אנחנו מייצרים פה – היום התעשייה עסוקה בעיקר לייצור המקומי.

אלי כהן: דבר נוסף שאנחנו מבקשים הוא להפעיל את אותו פיצוי של מלחמת לבנון ברמת הפגיעה במחזורי הפעילות.

אלי כהן: בזמנו, במלחמת לבנון הופעל המנגנון הזה והוא עמד על 25% מסך המכירות.

אלי כהן: זה מאוד מאוד מאוד חשוב, מכוון שפה כל אחוז קובע.

אלי כהן: ואני שמעתי פה כל מיני בקשות של קודמיי.

אלי כהן: פגיעה בסדרי-גודל של 25% בפעילות יכולה לשתק את התעשייה.

אלי כהן: ולכן אנחנו דורשים פה להפעיל את אותו מנגנון שהיה.

אלי כהן: והדבר האחרון – וכבר התייחסו לזה קודמיי – זה הנושא של הפחתה ולא דחייה של תשלומי הארנונה.

אלי כהן: תשלומי הארנונה הם תשלומים שמופיעים אצלנו בעלויות הקבועות כל חודש בחודש, ויקשה עלינו מאוד גם במאי וגם ביוני לעמוד בתשלומים האלה מול הרשויות המקומיות.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: אביב שזירי, מהתאחדות בעלי אולמות וגני אירועים, נמצא איתנו?

עודד פורר: אביב, אתה מחובר?

אביב שזירי: כן, כן.

אביב שזירי: שומעים אותי?

עודד פורר: כן, כן.

עודד פורר: דבר.

אביב שזירי: קודם כול, תודה רבה.

אביב שזירי: קודם כול, שמי אביב ואני יושב-ראש התאחדות גני האירועים ואולמות.

אביב שזירי: אנחנו הראשונים להיפגע וגם האחרונים לחזור לשגרה.

אביב שזירי: כי איסור התקהלות חלים תמיד עלינו גם במלחמות וגם במגפה הזאת.

אביב שזירי: שאול אמר שהפיצוי ניתן בסיום תקופת המשבר או המגפה.

אביב שזירי: וזה לא מדויק, כי במבצעי המלחמה האחרונים שולמה מקדמה לפי החישוב הסופי של ההפסדים.

אביב שזירי: אנחנו, בעלי אולמות, 500 במספר, משלמים מע"מ חד-חודשי, בגלל גובה המחזור.

אביב שזירי: אני רוצה לשאול: למה האפליה הזאת בין העסקים?

אביב שזירי: דבר נוסף – ערן יעקב מדבר על דחיית דוחות הצהרת הון, סיסמאות, אבל לא מדבר על כסף, שזאת הבעיה המרכזית שלנו.

אביב שזירי: ערן יעקב דיבר על כמה חשובים למדינה תשלומי מיסים ועוד דברים וסיסמאות כאלו, אבל אותי, האדם הקטן, זה לא מעניין.

אביב שזירי: במבחן המציאות, עד היום לא קיבלתי גרוש לא כבעל עסק ולא כבעל השליטה שצריך ללכת למכולת.

אביב שזירי: הבושה הגדולה, סליחה, של מדינת ישראל היא שלא נדחה המע"מ.

אביב שזירי: להזכירכם, ביקשנו דחיית מע"מ.

אביב שזירי: לא ביקשנו ויתור, לא ביקש ביטול – דחייה.

אביב שזירי: והיום, יומיים אחרי ה-26 במרץ, אני וחלק מחבריי בעלי האולמות, הפכנו לעבריינים, כי אין לנו אפשרות לשלם מע"מ, וזה שבועיים וחצי מתחילת הקורונה, וזה אחרי שהתחננו לדחיית או לפריסת המע"מ ולא לביטולו.

אביב שזירי: אבקש התייחסות של שאול או של חברי הכנסת.

אביב שזירי: תודה רבה על הבמה שניתנה לי.

עודד פורר: תודה, אביב.

עודד פורר: לפחות מהדברים שאמר לנו מנהל רשות המיסים – הוא אמר שכל בקשה כזו, גם מי שהיה חייב לשלם ב-27, כל בקשה יחידנית שהוקשה לרשות המיסים, הייתה אמורה להיענות בחיוב.

עודד פורר: אני לא יודע אם הגשתם דרך היועצים בקשה.

עודד פורר: אבל ככל שהוגשה בקשה כזו ולא נענתה, הוועדה מבקשת לדעת.

עודד פורר: כי אחרת ברור לחלוטין - - -

אביב שזירי: לבקש ממי ואיך?

אביב שזירי: אין.

אביב שזירי: אנשים מתקשרים ולא עונים והסניפים סגורים.

אביב שזירי: איך מבקשים בדיוק?

עודד פורר: אביב, את זה אמור רואי החשבון שלך לדעת.

עודד פורר: ככל שהוגשו בקשות כאלה ולא נענו, אני מבקש לדעת מזה.

עודד פורר: אתם יודעים את המייל של הוועדה.

עודד פורר: אנא העבירו את המקרים האלה, את כל המקרים האלה, לוועדה.

עודד פורר: אנחנו נפנה בעניין הזה לרשות המיסים באופן מרוכז.

עודד פורר: זה קודם כול חד-משמעית רק לגבי העניין הזה.

עודד פורר: מעבר לזה, שאול, בוא תענה על מה ששאלו אותך בינתיים.

שאול מרידור: חברת הכנסת שיר, אז, אחד, אנחנו עושים פילוחים.

שאול מרידור: אתם צריכים להבין שחלק, למרות מה שנאמר, היות שדחו את המע"מ ל-27 באפריל ללא מעט עסקים, אז היכולת לעשות פילוחים של מי נפגע תלויה, בין היתר, בשאלה מה קרה.

שאול מרידור: ומה קרה נוכל לדעת עוד קצת זמן.

שאול מרידור: אבל אנחנו עושים פילוחים כאלה כבר, בטח על הדברים שהמדינה אמרה עליהם.

שאול מרידור: צריך להגיד שלא כל מה שנפגע הוא דווקא מה שהמדינה הורתה לסגור.

שאול מרידור: יש הרבה מאוד עסקים מסביב.

שאול מרידור: אני אתן דוגמה: דיבר פה אביב על אולם אירועים.

שאול מרידור: ברור לכם שאולי את האולם הורו לסגור בגלל התקהלות, אבל כל ספקי המשנה שלו, שלא הורנו לסגור, מן הסתם נפגעו – אני לא יודע אם יותר או פחות – אבל גם הם, מן הסתם, נפגעו.

שאול מרידור: ולכן הפילוח הוא מורכב.

שאול מרידור: אנחנו נעשה אותו ונדע יותר ויותר ככל שהזמן יעבור.

שאול מרידור: אבל ברור שיש שונות בפגיעה.

שאול מרידור: אמר קודם יושב-ראש הוועדה שהסופרים לא נפגעו.

שאול מרידור: יש עוד כמה ענפים שכנראה לא נפגעו.

שאול מרידור: אבל ברור שאנחנו עושים את זה.

שאול מרידור: זה ייקח מעט זמן, לצערי.

שאול מרידור: לגבי בנקים – עוד פעם, לצערי, אני שולח אתכם למפקחת על הבנקים.

שאול מרידור: קשה לי מאוד לענות על השאלות האלה.

שאול מרידור: זה לא בסמכויות שלנו, ברשותכם.

שאול מרידור: אבל אנחנו גם נעקוב אחר זה.

שאול מרידור: את זה אני מבטיח.

שאול מרידור: לגבי מה שאמר מר אלי כהן לגבי מנגנון הפיצוי – עוד פעם, אני לא רוצה להיכנס לדיונים האלה.

שאול מרידור: על מנגנון הפיצוי אני אגיד שגם במלחמת לבנון השנייה מנגנון הפיצוי נקבע לאחר האירוע.

שאול מרידור: אני חושב שעכשיו מה שמעניין הוא לא האם קוראים לזה פיצוי או לא, אלא האם מה שהמדינה תיתן יספיק או לא יספיק כדי שמרבית העסקים יוכלו לצלוח תזרימית את החודשים האלה.

שאול מרידור: זה המבחן.

שאול מרידור: אני חושב שזו השאלה.

שאול מרידור: ואני חושב שזה מה שמנחה אותנו בגיבוש התוכנית.

שאול מרידור: לגבי תשלומי הארנונה – אני מבין את הבקשה.

שאול מרידור: שוב פעם, לצערי, תצטרכו לחכות עוד קצת.

שאול מרידור: אנחנו מדברים באוויר על תוכנית שאני לפחות מכיר את רוב הרכיבים שלה או את כולם, אתם עוד לא.

שאול מרידור: נצטרך להמתין בסבלנות, לצערי.

שאול מרידור: לגבי מה שאמר אביב – אני אומר, עוד פעם, שאני אדבר עם ערן באופן ישיר גם, עם מנהל רשות המיסים.

שאול מרידור: אבל אמר לך יושב-ראש הוועדה ואני מקבל את זה: אם יש בעיות שאתם מזהים, גם אם הן רוחביות, אז תעבירו לנו, שהוועדה תעביר ואנחנו נטפל.

שאול מרידור: אני בטוח שערן יעשה את זה.

שאול מרידור: ואם צריך, אני גם יכול לדבר עם ערן.

שאול מרידור: אבל בסוף זה בסמכות של רשות המיסים.

שאול מרידור: ואם הוא נתן את הצעה, חזקה עליו שהוא יעמוד במה שהוא אמר.

שאול מרידור: עד כאן.

עודד פורר: אוקיי.

עודד פורר: עורך הדין מנחם גורמן, נמצא איתנו על הקו?

עודד פורר: עורך הדין גורמן?

עודד פורר: יושב-ראש פורום שוק ההון והעסקים, נמצא איתנו?

עודד פורר: מחובר?

מנחם גורמן: נמצא על הקו.

עודד פורר: בבקשה, רשות הדיבור שלך.

מנחם גורמן: ראשית, צוהריים טובים.

מנחם גורמן: תודה רבה על רשות הדיבור.

מנחם גורמן: הייתי רוצה, אם אפשר, לגעת בשלוש נקודות.

מנחם גורמן: הראשונה – נשאלו פה הרבה מאוד שאלות לגבי הוודאות וחוסר הוודאות והצרכים שבאים מהשוק, מלמטה.

מנחם גורמן: אני חושב שלפחות אם הייתה איזושהי אמירה, שאול, מצד אגף התקציבים מה ממשלת ישראל ואתם ממליצים בתור איזשהו אחוז מהתל"ג או מהתמ"ג, בין בסיוע תקציבי ובין בדברים שהם לאו דווקא תקציבים, אני חושב שגם זה כשלעצמו היה יכול להיות איזושהי אמירה למשק.

מנחם גורמן: כי אנחנו רואים היום את מדינת ישראל ביחס להרבה מאוד מדינות בעולם שלא מככבת, אפשר להגיד את זה בלשון המעטה, ברשימות של אחוז מהתל"ג או מהתמ"ג, ובשיעור שמדינת ישראל בעצם מעמידה לרשות המשק, בתמיכה בסיטואציה הנוכחית.

מנחם גורמן: בעניין הזה, אפשר רגע להתחבר, כי יש פה איזו זריקת תפוח אדמה לוהט בין בנק ישראל אליכם, אבל אני חושב שאמירה מצדכם, שמדברת על איזושהי רשת ביטחון שתינתן לבנקים שמהווים איזשהו מקום צינור חמצן למשק בסיטואציה הזו – הלוואות והתחייבויות שישנם להרבה מאוד מהעסקים - - - התזרימי שיכול לגרום לקריסתם.

מנחם גורמן: והעובדה שהבנקים בסיטואציה הזו לוחצים, מגדילים ריביות – רשת ביטחון כלשהי במסגרת אותה אמירה, גם אם אין לה משמעות תקציבית מיידית, אני חושב שהייתה מורידה את הלחץ ומאפשרת להם לשחרר את הדוושה מהגז ולשחרר חמצן למשק.

מנחם גורמן: וזה מלבד אותה יוזמה המדברת על אותן קרנות לעסקים קטנים.

מנחם גורמן: הדבר הנוסף שהייתי רוצה לדבר עליו הוא זה אותו חל"ת שאנחנו מדברים עליו.

מנחם גורמן: הרבה מדובר על המשק ועל החזרה שלו חזרה.

מנחם גורמן: המגבלות כרגע וההוראות שנקבעו לעניין החל"ת, לדעתי, יש בהם איזשהו סוג של קשיחות.

מנחם גורמן: הקשיחות הזאת לא מאפשרת להחזיק עובד ברבע משרה, להחזיק עובד בחצי משרה.

מנחם גורמן: הסיטואציה הייתה יכולה להיות שלו מנגנוני החל"ת, גם מבחינת מועד היציאה אליהם, גם מבחינת תנאי הקשיחות שלהם, הייתה יכולה להיות כזו שתאפשר למשק לחזור כמה שיותר מהר לאחר האירוע וגם לתפקד באופן חלקי, כולל בסיטואציה של הסגר.

מנחם גורמן: זאת אומרת, יש פה סיטואציה של אירוע שהוא אירוע שלא צפינו אותו עד היום.

מנחם גורמן: אבל יכול להיות מצב שגם באירוע הזה, המשק עדיין יכול להמשיך לפעול.

מנחם גורמן: אנשים יכולים להמשיך לשלם שכר, אבל הם לא יכולים לשלם שכר מלא.

מנחם גורמן: אבל הם גם יכולים שאותו עובד שיוצא יקבל חל"ת, אולי לא חל"ת מלא, חל"ת חלקי.

מנחם גורמן: אבל צריך פה לראות אם אפשר לארגן חל"ת שיהיה נושם יותר, שתהיה גמישות הרבה יותר גדולה בדברים האלה.

מנחם גורמן: והדבר האחרון – לא כל כך שמענו על מנגנונים שבהם יש הסטה של עובדים.

מנחם גורמן: דובר קודם על כל מיני סקטורים, אבל הסטה של עובדים מאותם מקומות שבהם צריכים – אנחנו רואים שרשתות המזון קצת קורסות מבחינת היכולת שלהן לספק את המענה שהאוכלוסייה זקוקה לו.

מנחם גורמן: מצד שני, אנשים נמצאים בח"לת.

מנחם גורמן: אולי צריך גם פה לבדוק מה אפשר לעשות על מנת לייצר איזושהי גמישות ומנגנונים הרבה יותר נושמים ונקודתיים, לתת מענה למשבר הזה.

מנחם גורמן: בהצלחה.

עודד פורר: אני רוצה עוד משהו, שאול, לפני שאתה עונה.

עודד פורר: גם עלו פה מקודם כל מיני נושאים בהקשר של ענף הבנייה והייתה איזושהי אמירה של הממשלה שהולכים להחזיר את הפועלים, את כולם, ובעצם ענף הבנייה הולך להישאר בלי פועלים, כשמדובר בסך הכול בפועלים שנמצאים גם באזורים מגודרים גם עובדים באוויר הפתוח.

עודד פורר: והענף הזה הוא ענף סופר קריטי מבחינת ההיקפים שלו במשק.

עודד פורר: זאת אומרת, אם ענף הבנייה ייעצר גם הוא, אנחנו נמצא את עצמנו במשבר עוד יותר גדול.

עודד פורר: אני אשמח לשמוע גם את ההתייחסות שלך לעניין הזה.

שאול מרידור: לא פספסתי.

שאול מרידור: אנחנו רק עם עורך הדין גורמן, נכון?

עודד פורר: כן.

שאול מרידור: ככה, עורך הדין גורמן, לגבי גובה הסיוע כאחוז מהתמ"ג, לצערי, עוד פעם, אתם תיאלצו להמתין להצגת התוכנית.

שאול מרידור: אני כן יכול להגיד שאנחנו מסתכלים על העולם ואנחנו לא מנותקים לחלוטין ממה שקורה בעולם.

שאול מרידור: ואני מניח שכשתצא התוכנית אפשר יהיה לדבר על זה.

שאול מרידור: אבל אנחנו לגמרי מסתכלים על מה העולם עושה, וגם בסוג הכלים וגם בגובה הסיוע.

שאול מרידור: וזה יצא בצורה ברורה.

שאול מרידור: לגבי רשת ביטחון לבנקים – אני רק אגיד שאנחנו לא בצב הזה.

שאול מרידור: אין פה משבר פיננסי.

שאול מרידור: צריך גם להרגיע את הציבור.

שאול מרידור: אין חשש מנפילה של איזשהו מוסד פיננסי, וחשוב מאוד לא להגיע לביטויים כאלה.

שאול מרידור: זה נכון שאנחנו במשבר.

שאול מרידור: הוא לא ממש לא משבר פיננסי.

עודד פורר: חד-משמעית.

שאול מרידור: ולכן אני לא בטוח שמישהו צריך לדבר על כלים כאלה.

שאול מרידור: יש נטייה לאנשים להגיע למקומות רחוקים.

שאול מרידור: אנחנו ממש רחוקים משם כרגע, ואני לא מציע לדבר על זה.

שאול מרידור: לגבי ההצעה לחל"ת – עוד פעם, זה קצת נכנס לדיון הרבה יותר עמוק שאפשר לנהל אותו ואולי ראוי לנהל אותו – אני לא בטוח שהיום – על מה זה רשת ביטחון ומה היא נותנת ולא נותנת, ומה ה-Moral Hazard שקיים.

שאול מרידור: ואני יכול להגיד שברוב המכריע של המדינות בעולם לא נהוג לפצל בין משרה לבין דמי אבטלה או כל דבר אחר שהמדינה נותנת מטעמים מאוד מובנים שבהם מי שנפגע בעיקר זה העובד.

שאול מרידור: ויש פה Moral Hazard מאוד גדול.

שאול מרידור: אני לא רוצה להיכנס לזה עכשיו.

שאול מרידור: אנחנו מכירים את הטענות האלה.

שאול מרידור: אני אומר שהכלי שמדינת ישראל שמה הוא מהכלים הנדיבים בעולם היום לשכר.

שאול מרידור: אם דיברנו קודם על לא מעט עסקים, בין היתר, אולמות אירועים ומלונות ומסחר, החלק הנכבד של ההוצאה הוא הוצאת שכר.

שאול מרידור: והחלק הזה נחסך בצורה שלמה.

שאול מרידור: לאור הכלי הזה, שהוא כלי באמת יחסית מאוד מאוד רחב שהמדינה נותנת, אני לא חושב שנכון לשנות את זה לכיוון שאמרתם בשלב זה.

שאול מרידור: לגבי ענף הבנייה – החלטה על החזרת פועלים פלסטינים תהיה על ידי מערכת הביטחון וראש הממשלה בהמשך.

שאול מרידור: אני כן יכול להגיד שאנחנו לא מסתכלים על ענף הבנייה כרגע כענף – לפחות לדעתנו, אין צורך לסגור אותו.

שאול מרידור: אני חושב שכרגע לפחות אין הנחייה כזאת.

שאול מרידור: אני מקווה שהיא תישמר, כי חלק מהסיפור הוא, כמו שאמרת, לשמר כמה שיותר ענפים פתוחים.

שאול מרידור: אנחנו נראה לגבי זה, אבל בגדול אני יכול להגיד שעמדתנו לפחות כרגע היא שצריך להימנע מזה בשלב זה.

שאול מרידור: לגבי העובדים הפלסטינים זו שאלה קצת יותר מורכבת שאני, ברשותכם, משאיר לגורמי הביטחון ולראש הממשלה לקבל את החלטה בעניין הזה.

עודד פורר: אוקיי.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: שאלות נוספות לח"כים, אם יש?

עודד פורר: אוקיי, אני רוצה לסכם אז.

אלי כהן: סליחה, אבל שאול לא ענה על הנושא של ביטוחי האשראי.

אלי כהן: אם אפשר להתייחס, בבקשה.

שאול מרידור: נראה לי שעניתי.

עודד פורר: אני חושב שהוא ענה על זה די בפירוט.

עודד פורר: שאלות נוספות לחברי הכנסת?

מיכל שיר סגמן: הערה רק.

עודד פורר: כן, חברת הכנסת שיר.

מיכל שיר סגמן: הערה ממש קטנה, שאול.

מיכל שיר סגמן: לגבי הפילוחים שדיברנו עליו – האם אתם לוקחים בחשבון אנשים שנמצאים בקבוצת סיכון?

מיכל שיר סגמן: כלומר, אנשים מבוגרים יותר, בני 60 פלוס, שהם בעלי עסקים שכנראה הם – גם אם אנחנו, הצעירים יותר נחזור לאיזשהו סוג של פעילות – הם כנראה כן ייאלצו להישאר באיזשהו סוג של בידוד.

מיכל שיר סגמן: האם זה גם נלקח בחשבון, הפלח הזה כפילוח נפרד?

שאול מרידור: התשובה היא מעט מורכבת.

שאול מרידור: א', אנחנו לוקחים את זה בחשבון, אבל בשלב זה, כל עוד אין הנחיות מפורשות, וזה חלק מהשאלה איך ייראה המשק אחרי הפסח, אנחנו עדיין לא במצב שבו זה משהו ספציפי.

שאול מרידור: ברור שככל שהמדינה תחליט על מדיניות אחרת, שמדברת על בידוד אקטיבי של המבוגרים יותר ולא רק אלה בני 67 פלוס, כמו היום, אז יהיו לזה גם השלכות אחרות.

שאול מרידור: אנחנו מסתכלים גם על זה.

שאול מרידור: אבל אין לי עדיין תשובה ברורה לזה.

שאול מרידור: זה מאוד תלוי, מיכל, בשאלה איך תיראה ההתמודדות של המדינה אחרי פסח.

עודד פורר: תודה.

שאול מרידור: תודה.

עודד פורר: אני רוצה לסכם את הדיון.

עודד פורר: ראשית, אני מודה לממונה על התקציבים על ההשתתפות שלו.

עודד פורר: בפתח הסיכום כן אני רוצה שיירשם שהוועדה רואה בחומרה את העובדה שעד לרגע זה הממשלה לא הציגה – לא בפני המשק, לא בפני האזרחים, לא בפני אף אחת מוועדות הכנסת – איזשהו תרחיש ייחוס לפי מה מתוכננות התוכניות, ואיזושהי הערכה שעל פיה אפשר גזור את כל השאר.

עודד פורר: אני כן יודע שיש לאגפים השונים תרחישי ייחוס שלפיהם הם מגישים את ההצעות.

עודד פורר: הייתי שמח ומבקש מאגף התקציבים לפחות שיעביר לוועדה את תרחיש הייחוס שלו וכיצד הוא רואה את ההתאוששות של המשק.

עודד פורר: כי על פניו, אנחנו כבר נמצאים תקופה די ארוכה בתוך האירוע הזה של שבועות, ועד לרגע זה אף אחד לא יודע.

עודד פורר: אנחנו כל פעם מחכים לערב כדי להבין מה יהיה מחר בבוקר.

עודד פורר: אי-אפשר לנהל את המשבר הזה בצורה הזו.

עודד פורר: חייבים לייצר איזשהו תרחיש, גם אם יהיו עליו שינויים לאורך הדרך.

עודד פורר: הוועדה מברכת את הממונה על התקציבים על האמירה שלו והבנה בכך שיש תשתיות לאומיות, כמו תשתית התעופה, ושהממשלה תדאג למצוא את הדרכים כדי התשתיות האלה יישארו עומדות.

עודד פורר: אנחנו כן נבקש דיווח בדיון שנקיים ביום רביעי.

עודד פורר: ביום רביעי יתקיים דיון בוועדה בנושא התיירות.

עודד פורר: אנחנו נבקש לקבל דיווח מאגף התקציבים ספציפית לגבי הנושא של התעופה, שנוגע מאוד בעניין הזה, מהנציג של אגף התקציבים שישתתף בדיון.

עודד פורר: הוועדה מבקשת גם מאגף התקציבים לסייע למשרדים השונים ולקחת חלק באמת במציאת הפתרון לישראלים שנותרו ללא פתרון בחזרה מחו"ל.

עודד פורר: ברור שהעלויות או חלקן הגדול יוטלו על האזרחים עצמם.

עודד פורר: לכן אנחנו כן רוצים שאגף התקציבים יביא בזה חלק ויהיה גמיש ופתוח לגבי המשרדים השונים והצרכים שלהם.

עודד פורר: הוועדה דורשת מהממשלה להציג תוכנית הקלות לרשויות המקומיות, כגון הקפאת היטלי האשפה שמשולמים לקרן לשמירת הניקיון.

עודד פורר: בעיקר כשמדובר על תקופה שבה כמויות האשפה ברשויות המקומיות רק הולכת ועולה.

עודד פורר: אי-אפשר לצפות מהרשויות המקומיות להיות בחזית המאבק מצד אחד, ומהצד השני לחנוק אותן עם היד השנייה ולא לאפשר להן איזשהו אוויר איפה שאפשר, ובוודאי שזה לא משפיע על תקציב המדינה בכלל.

עודד פורר: אנחנו נבקש דיווח בעניין הזה של הקפאת היטלי האשפה גם כן עד לדיון שיתקיים ביום רביעי בהקשר של התיירות.

עודד פורר: כמו כן, הוועדה דורשת מאגף התקציבים ומאגף החשב הכללי לפתוח את כל הברזים לגבי התקציבים שגם ככה אמורים להגיע לרשויות המקומיות, ולא להתחיל ולדחות אותן ולמשוך את הרשויות המקומיות בלך ושוב רק בשביל לעכב את התשלומים האלה שאמורים להגיע לרשויות המקומיות.

עודד פורר: תזרימו את הכסף שמגיע לרשויות המקומיות, כדי שיהיה להן את החמצן הזה לתת את השירותים לאזרחים.

עודד פורר: בסוף הן אלה שהאזרחים דופקים להן על הדלת הראשונה כשהם נמצאים בבעיה, בטח בעידן הזה ובתקופה הזו.

עודד פורר: אנחנו רואים ברשויות המקומיות זרוע ארוכה של הממשלה, ולכן אין שום סיבה שהן לא יקבלו את התקציבים האלה.

עודד פורר: הוועדה מעבירה מכאן מסר מאוד מאוד ברור לבנקים, ואני חושב שאני אומר את זה על דעת כל חברי הוועדה: ככל שהבנקים ימשיכו להתעמר באזרחים ובעסקים וינצלו, ואנחנו נגלה שהם מנצלים את המצב הזה כדי להגדיל עלויות לאזרחים ולעסקים שלא לצורך, אנחנו נדע להשתמש בכוח שיש כאן לרשות המחוקקת, גם בלחץ על הממשלה, להחמיר עם הבנקים.

עודד פורר: אל תבואו אלינו לפה אחר כך עם כל הסיפורים שלכם על כמה הרגולציה מכבידה עליהם שעכשיו, בלי רגולציה, אתם צריכים להטיל על עצמכם את האחריות הזו.

עודד פורר: כל המשק הישראלי צריך לתת כתף.

עודד פורר: וכשאנחנו אומרים: כל המשק הישראלי ודורשים מהממשלה להכניס את היד לכיס ולהזרים כסף לעסקים – גם הבנקים צריכים לשים כתף ולהיכנס מתחת לאלונקה הזו, כדי שהמשק הזה לא יקרוס.

עודד פורר: כמובן, דיון המעקב לגבי הדברים שביקשנו כאן מהאגף – מבחינתנו, אנחנו נבקש בתחילת הדיון ביום רביעי על התיירות לקבל גם דיווח מאגף התקציבים לגבי הנושאים שעלו כאן.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: הישיבה נעולה.