הוועדה המיוחדת בעניין ההתמודדות עם נגיף הקורונה - זמנית, כנסת 23, פרוטוקול מספר 9, 2020-04-01 09:00

עפר שלח: בוקר טוב לכולם.

עפר שלח: מחק נקיים דיון על המגזר הערבי בהובלת חבר הכנסת שחאדה, ויהיה גם דיון בהשתתפות בתי חולים, קופות חולים וכן הלאה.

עפר שלח: אלו גופים שאינם משרד הבריאות והם מתמודדים עם הסיטואציה הזו לא פחות ממשרד הבריאות.

עפר שלח: ביום ראשון הקרוב ננהל דיון שיתמקד בהשלכות הקורונה על המגזר החרדי.

עפר שלח: מגיעים כל מיני נתונים לגבי סיפור בדיקות הקורונה שהוא קריטי כמובן, אם המדיניות תשתנה, ודעת הוועדה היא שהמדיניות צריכה להשתנות אחרי הפסח למדיניות יותר ממוקדת, יותר מרובת בדיקות.

עפר שלח: הערה לסדר לחבר הכנסת אוסאמה סעדי.

אוסאמה סעדי: אני מתנצל על כך שלא הייתי בדיון אתמול.

אוסאמה סעדי: היינו בטמרה, פתחו שם מרכז בדיקות נייד.

אוסאמה סעדי: זו תחנת בדיקות שנייה שנפתחת בחברה הערבית.

אוסאמה סעדי: היום יש תחנה ברהט ותחנה בטמרה.

אוסאמה סעדי: זה חשוב לקרוא לכל האזרחים להיבדק.

אוסאמה סעדי: כמות הבדיקות עד עכשיו איננה משביעת רצון.

אוסאמה סעדי: אני רוצה להודות לך, יושב-ראש הוועדה, בשמי ובשם חבריי.

אוסאמה סעדי: הדיונים בוועדה זו הניבו פרי וההודעה של משרד הבריאות בעניין בוגרי הסיעוד קיבלה באמת תהודה רבה בקרב בוגרי סיעוד ערבים ויהודים שחיכו לזה.

אוסאמה סעדי: אני מבקש שאת ענייני הפרוצדורה, שחברי הוועדה מוצפים בהם, אנחנו רוצים לראות שמשרד הבריאות יפרסם הנחיות ושיפתח את זה לגולשים באתר שלו.

עפר שלח: אנחנו נעקוב לראות שזה מטופל.

אוסאמה סעדי: אתמול פניתי לאגף אישור מקצועות בראשות פרופסור יציב, דיברנו על נושא בוגרי לימודי הרפואה.

אוסאמה סעדי: פרופסור יציב הביע נכונות עקרונית ואמר שאם משרד הבריאות ייראו צורך אז הוא ישקול את זה.

אוסאמה סעדי: חשוב שהוועדה תעקוב אחרי נושא זה.

עפר שלח: חברת הכנסת מיקי חיימוביץ', בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להתייחס לסוגיה שעלתה אתמול וכמו הרבה דברים שאנחנו שומעים שיש מגמה חיובית ואז מגלים שמשהו קרה שם בדרך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כוונתי ליוזמה של שר הביטחון שחיילי צה"ל יקבלו את כל מי שנוחת, יוודאו שהם נבדקים, ונלקחים משם בצורה מסודרת להסעות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שזה מקום שבו אנחנו יכולים להיות בטוחים שאנחנו מונעים פרצה שהייתה לאורך הזמן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שכדאי שהוועדה תקרא לכך שיוזמה זו באמת תקרה.

עפר שלח: זה חמור מזה.

עפר שלח: הוצאתי אתמול תגובה אישית שלי אך גם מכוח מעמדי כיושב-ראש הועדה.

עפר שלח: ניתנו הנחיות שהן מובנות מאליהן.

עפר שלח: למי שלא יודע על מה אנחנו מדברים: ההנחיות אכן היו שכל מי שנוחת מארצות סיכון ייבדק ויילקח לבידוד.

עפר שלח: מתברר שבאופן לא ברור, בהנחית ראש הממשלה והמל"ל, ההנחיות הללו בוטלו ויובאו לכאן אנשים מתוך ניו-יורק שהיא פחות או יותר בירת הקורונה העולמית.

עפר שלח: אנשים אלו לא נבדקו ושוחררו לתוך האוכלוסייה הכללית.

עפר שלח: אני הגבתי לכך בחריפות רבה, הנחתי היא שאני מדבר על דעת כל חבריי הוועדה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לחלוטין.

עפר שלח: הדבר הזה הוא קל וחומר.

עפר שלח: יש סגר טוטלי על אזרחי מדינת ישראל, יש היענות גדולה של הציבור ובמקרים בהם יש בעיות אנחנו דנים באופן פרטני, ובתוך זה פותחים דלת ומעבירים דרכה מאות אנשים.

עפר שלח: אני רוצה להזכיר שכבר הייתה טיסה שהביאה לארץ כמה עשרות חולי קורונה.

עפר שלח: בדבר זה יש גם, אני אומר בזהירות, חשד לשיקולים לא ענייניים.

עפר שלח: הוועדה מביעה את דעתה שתופעה זו חייבת להיפסק.

עפר שלח: חייבים לחזור למדיניות שכל הנכנס לישראל, על אחת כמה וכמה ממדינה שיש בה תפוצת קורונה רחבה, צריך להיבדק ולהישלח לבידוד.

עפר שלח: אנחנו נתחיל בדיון של היום.

עפר שלח: הנושא היום הוא ההיבט הכלכלי של משבר הקורונה.

עפר שלח: ערכנו כאן מספר דיונים עם אנשי האוצר שבהם דובר על התוכנית הכלכלית, כולל דיון עם מנכ"ל משרד האוצר שאמר לנו כל הזמן, בצדק מבחינתו, שנחכה לתוכנית.

עפר שלח: התוכנית פורסמה, למי שקורה אותה יש עדיין הרבה מאוד סימני שאלה.

עפר שלח: מה מהכסף הזה באמת מיועד להמרצת הכלכלה הישראלית, ואיך, וגם הרבה שאלות פרטניות שאנחנו לא נצליח לגעת בכולן, של מגזרים שונים וכן הלאה.

עפר שלח: יהיו פה אנשי אג"ת ואנשי החשב הכללי.

עפר שלח: קודם כל אנחנו נבקש מהם לתאר את התוכנית באופן כללי, אך בפירוט גדול יותר מאשר המסרים הגדולים שנאמרו.

עפר שלח: אחר כך נעלה נציגים של קבוצות שונות ומגזרים שונים וננסה לקבל תשובות.

עפר שלח: אני כבר אומר שהיו לנו פניות מאין ספור מגזרים, אנחנו מבינים ומערכים את הבעיות של כולם, אין דרך לכסות את זה דרך ועדה זו.

עפר שלח: אני מקווה שהתשובות שיינתנו כאן תספקנה להרבה מאוד אנשים.

עפר שלח: אני מניח שכולנו מנסים לעזור לכמה שיותר אנשים לקבל אינפורמציה ופתרון לבעיות.

עפר שלח: האורח הראשון שידבר הוא אסף וסרצוג, סגן הממונה על התקציבים באוצר.

עפר שלח: אסף, אנא פרוס בפנינו את פרטי התוכנית בקווים כלליים אך מעשיים וספציפיים ככל שתוכל.

אסף וסרצוג: בסדר גמור.

אסף וסרצוג: אפרט אך אשתדל לא להאריך יתר על המידה: התוכנית מתחלקת לארבעה חלקים עיקריים, סך עלות התוכנית הוא כ- 80 מיליארד שקלים.

אסף וסרצוג: החלק הראשון הוא החלק של הוצאות תקציביות ישירות.

אסף וסרצוג: זה בעצם החלק שהולך לטובת המלחמה בקורונה והצעדים המידיים שצריכים להיעשות, לשם כך הקצנו כ-11 מיליארד שקלים.

אסף וסרצוג: רוב התקציב הזה מוקצה לטובת משרד הבריאות לצורך הצטיידות רפואית, תוספת כוח אדם, הכשרות ומערכים תומכים.

אסף וסרצוג: בתוך מערכים תומכים אנחנו מכניסים את נושא הלנת החולים והמבודדים, רווחה, ביטחון פנים וסיוע לקשישים.

עפר שלח: רגע, כשאתה אומר "משרד הבריאות" אז אומר לעצמו מי ששומע אותנו שזה לא סיוע כלכלי למשק.

עפר שלח: יותר מזה, עכשיו כשאתה מתחיל לפרט אנחנו מבינים שסיוע למשרד הבריאות אינו כולל רק מטושים ומכונות הנשמה אלא סיוע כללי יותר.

עפר שלח: אתה יכול להסביר ביתר פירוט לאן מנותב סכום זה של 11 מיליארד השקלים?

אסף וסרצוג: אבקש מהמשרד פירוט מדויק יותר, ואפשר כמובן להעביר אותו לוועדה.

אסף וסרצוג: אני רוצה להתמקד ב - - -.

אסף וסרצוג: אצלנו ובכל העולם התקציבים הללו הינם ייעודיים.

אסף וסרצוג: כשאנחנו בוחנים כמה מדינת ישראל מוציאה, אפילו באירועים ביטחוניים, אז יש את הרכיב של הלחימה עצמה וההתמודדות עם האירוע, ויש את הרכיב שנגזר ממנו, זה בדרך כלל הצד הכלכלי ומערכים תומכים.

אסף וסרצוג: כאן, באופן חד-משמעי, התקציבים של משרד הבריאות הם חלק מהתוכנית הכלכלית מכיוון שהם יועדו לאפשר לנו רווחה חברתית.

אסף וסרצוג: הם נועדו לאפשר לנו טיפול במחלה, היערכות טובה יותר לקראתה ולהתמודד איתה.

אסף וסרצוג: אפשר בהחלט לתת פירוט יותר מדויק אבל רק כדי לחדד את הדברים, הכסף הזה נועד אך ורק למאבק בקורונה.

אסף וסרצוג: החל מציוד הנשמה כמו מכונות הנשמה ומטושים, ציוד מגן וכיוצא בזה.

עפר שלח: אתה יכול לבקש שתוך כדי הדיון שלנו כבר ישלחו אליך את הפירוט הנזכר?

אסף וסרצוג: כמובן, אני אכתוב לעצמי.

אסף וסרצוג: הרכיב השני של התוכנית עומד על סך של כ-20 מיליארד שקלים וייעודו הוא להוות רשת ביטחון סוציאלית.

אסף וסרצוג: רשת הביטחון מורכבת מדמי אבטלה שמשולמים לשכירים מובטלים.

אסף וסרצוג: כאן נעשו מספר צעדים: הצעד של החל"ת, זה כלי שהיה קיים גם ערב התוכנית.

אסף וסרצוג: כדי להוציא עובד לחל"ת ושהוא יהיה זכאי לדמי אבטלה, היו מקזזים קודם לכן את ימי החופשה של העובד.

אסף וסרצוג: במקרה דנן מוותרים על ימי החופשה של היוצא לחל"ת, ולכן הכלי הזה הפך להיות מאוד אפקטיבי.

אסף וסרצוג: אין לי את המספרים מהבוקר, אבל נכון לאמש ספרנו 800,000 רשומים במשרד התעסוקה שמתוכם כ-90% היו בחל"ת.

אסף וסרצוג: בנוסף לזה יזמנו צעדים נוספים: קיצור תקופת האכשרה, טרם התוכנית נדרשה תקופת אכשרה של 12 חודשים מתוך ה-18 האחרונים.

אסף וסרצוג: כעת נדרש תקופת אכשרה של שישה חודשים.

אסף וסרצוג: אנחנו הארכנו את תקופת הזכאות מכיוון שהבנו שמי שכרגע זכאי יוצא מתקופת אבטלה וצריך לחפש עבודה – יתקשה למצוא עבודה לאחר המשבר.

עפר שלח: אתה יכול לכמת את זה?

עפר שלח: וגם, אם מישהו הוצא לחל"ת, איזה אחוז משכרו הוא יקבל?

אסף וסרצוג: לגבי הכימות: סך העלות של עובדים בחל"ת, ופה צריך לומר שכמו שהנחנו שיקרה יש הרבה עובדים שהוצאו לחל"ת על אף שהחברות שהוציאו אותם עדיין עובדות כרגיל, היה כאן ניצול הזדמנות, זה קיים ואנחנו מבינים את זה.

אסף וסרצוג: סך העלות של עובדים בחל"ת וגם דמי אבטלה, כאשר הרוב זה לעובדים חל"ת – כ-14 מיליארד שקלים.

אסף וסרצוג: יש לומר שעובד שיוצא לחל"ת זכאי לאותם דמי אבטלה להם זכאי אדם שמפוטר.

אסף וסרצוג: אחוז השכר עובד לפי מפתחות אלו, זה בעצם כ-70% מהמשכורת שממנה נגזר התשלום, עד לגובה של כ10,000 שקלים במקסימום.

עפר שלח: אתה ציינת עובדים שהוצאו לחל"ת למרות שהחברות שהוציאו אותם ממשיכות לפעול.

עפר שלח: מבחינת

עפר שלח: כם זה הבדל, או שדין אחד לכל מי שהוצא לחל"ת?

אסף וסרצוג: אין הבדל, אנחנו לא יודעים לראות את זה.

אסף וסרצוג: איני יודע מה הסיבה שהעסק בחר להוציא את העובד לחל"ת.

עפר שלח: מבחינת

עפר שלח: כם הוא זכאי.

אסף וסרצוג: מבחינתנו כולם זכאים.

אימאן ח'טיב יאסין: לגבי מי שמתייצבים בלשכת התעסוקה ותקופת האבטלה שלהם מסתיימת החודש, לכמה זמן הוארכה תקופת האבטלה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי שהיה מובטל עוד קודם.

אסף וסרצוג: כרגע הארכנו את תקופת האבטלה, כל מי שתקופת האבטלה שלו הסתיימה מה-1 במרץ 2020, הארכנו לו באופן אוטומטי עד ה-30 באפריל 2020.

ג'אבר עסאקלה: אני הבנתי שמי שהוצא לחל"ת מקבל דמי אבטלה עבור שלושה שבועות בחודש ולא עבור ארבעה שבועות בחודש.

אסף וסרצוג: לא, אין הבדל בין חל"ת לדמי אבטלה.

אסף וסרצוג: אם עובד הוצא במהלך החודש, נגיד שהוא עבד שבועיים, אז עבור השבועיים הללו הוא עוד מקבל משכורת מהמעסיק ובשבועיים שלאחר מכן הוא מקבל דמי אבטלה.

אסף וסרצוג: בחודש העוקב, אם הוא ישלים תקופת חל"ת על פני כל החודש – הוא יקבל עבור כל החודש.

אסף וסרצוג: רוב העובדים יצאו החל מה-15 במרץ 2020 ולכן הם קיבלו חצי חודש חל"ת.

אסף וסרצוג: חשוב להגיד שמכיוון שהייתה מסה גדולה מאוד של אנשים שנרשמה במיוחד במהלך השבוע הראשון, שרות התעסוקה והביטוח הלאומי החילו תשלום רטרואקטיבי עבור כולם החל מה-15 במרץ 2020, זה פתר את הבעיה של כאלו שניסו להירשם ולא הצליחו מיד.

אנטאנס שחאדה: זה מעל גיל 20, נכון?

אסף וסרצוג: זכאות רגילה לדמי אבטלה, אני לא רוצה להגיד לך סתם.

עפר שלח: על פי החוק, מי שזכאי על פי חוק.

רועי כהן: מעל גיל 20.

אסף וסרצוג: סך ההקלות שעשינו: קיצור תקופת אכשרה, הארכת תקופת זכאות לדמי אבטלה, והמענק הדו-חודשי לבני 67 כל זה עולה לסך של שלושה מיליארד שקלים.

אסף וסרצוג: יש עוד שתי תוכניות יותר קטנות ואז אדבר על הסיוע לעצמאיים.

אסף וסרצוג: הקצנו כ-200 מיליון שקלים לטובת הכשרה של יוצאים לשוק העבודה.

אסף וסרצוג: בדרך כלל אומרים שמשברים הם גם הזדמנות לבצע הסבות מקצועיות או לבצע שדרוג של הכשרת העובדים במשק.

אסף וסרצוג: במשבר הזה ישנה הנחה שחלק גדול מהאנשים יחזרו לאותם מקומות העבודה.

אסף וסרצוג: זה תלוי בקצב ההתאוששות של המשק לאחר הפסח.

עפר שלח: ישנה הערכה ש-20% מהעובדים לא יחזרו למקום עבודתם כזה יגמר.

אסף וסרצוג: אנחנו נערכים למגוון תרחישים ולכן מייעדים כסף להכשרה מקצועית, ויהיו עוד תקציבים בהמשך.

אסף וסרצוג: נקודה נוספת היא סכום של כ-2.6 מיליארד שקלים שמוקצה לטובת מענק לעצמאיים.

אסף וסרצוג: המענק הזה יינתן בשתי פעימות, פעימה ראשונה עד פסח של עד 6,000 שקלים או 65% מההכנסה החייבת.

אסף וסרצוג: הפעימה השנייה תעמוד על עד 75% מההכנסה החייבת ועד 8,000 שקלים.

אסף וסרצוג: הממוצע של שתי הפעימות יהיה 7,000 שקלים דו-חודשי.

אסף וסרצוג: לטובת עניין זה הוקצו כ-2.6 מיליארד שקלים, כאמור.

אסף וסרצוג: סך עלות רשת הביטחון הסוציאלית: עולם האבטלה, עולם העצמאיים וצעדים תומכים – 20 מיליארד שקלים.

אסף וסרצוג: הרכיב הבא של התוכנית זה הרכיב של המשכיות עסקים.

אסף וסרצוג: בעצם דיברנו עד עכשיו על תקציבים - - -,על רשת ביטחון סוציאלית, עכשיו אנחנו נדבר על הרכיב של המשכיות לעסקים: כאן ייעשו מגוון צעדים העלות הכללית שלהם היא כ-41 מיליארד שקלים.

אסף וסרצוג: הדבר הראשון הוא תמיכה בארנונה לעסקים.

אסף וסרצוג: אני מזכיר לכם שהצעד הראשון שנעשה הוא דחיית מועד תשלום הארנונה ל-1 במאי 2020.

אסף וסרצוג: מה שביצענו עכשיו זה פטור מארנונה לחודשים אפריל-מאי-יוני 2020.

אסף וסרצוג: עסקים שסגורים ועסקים שהיקף הפעילות שלהם ירד בצורה משמעותית לא יצטרכו לשלם את העלות הזו.

אסף וסרצוג: זה מוערך בכ-2.7 מיליארד שקלים.

עפר שלח: ניהלנו אתמול דיון בנושא הרשויות המקומיות.

עפר שלח: עלתה טענה של הרשויות המקומיות שבערך חצי מיליארד מתוך כ-3 מיליארד שאתם מתארים אתם מבקשים להשית עליהם.

עפר שלח: הן על ידי זה שרשויות חזקות יצטרכו לשאת בחלק מהנטל, מדובר ברשויות שאינן זכאיות למענק איזון, סדר גודל של 50 מתוך 250 הרשויות שיש בארץ, והן על ידי זה, יש להן חשש שבעוד חודש או חודשיים גם ארנונה למגורים אנשים יתקשו לשלם כי זו לא תהיה ההוצאה הראשונה שתעמוד לפתחם עם ירידת ההכנסות.

אסף וסרצוג: לגבי השאלה הראשונה: אינני עוסק בסוגיות הפנים, אבל אני יודע שהנושא הזה נפתר מול משרד הפנים, שר הפנים, והשלטון המקומי.

אסף וסרצוג: אני אברר את הנקודה הזו.

עפר שלח: יש לי את הטלפון של חיים ביבס – הוא גורס אחרת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוא ממש גורס אחרת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': המשמעות היא קיצוץ בתקציבי עיריות, שכתוצאה ממהלך זה תיכנסנה למצוקה כלכלית מאוד גדולה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם משאירים להם חור גדול.

אסף וסרצוג: אני צריך ללמוד את הנושא.

אסף וסרצוג: אחזור אליכם עם תשובה בנושא זה.

אסף וסרצוג: אני חושב שיש פה אולי ערבוב עם המצב הקיים ערב התקציב מכיוון שבתקציב ההמשכי מלפני כן גם הייתה בעיה עם מענקי האיזון.

אסף וסרצוג: אני צריך להבין יותר לעומק ולחזור אליכם עם תשובה.

אסף וסרצוג: לגבי השאלה השנייה: אדבר על החשש שאנשים לא יוכלו לשלם ארנונה למגורים, אנחנו נמצאים באירוע שהוא תקדימי.

אסף וסרצוג: אנחנו רגילים לאירועים ביטחוניים שתחומים בזמן ובאזור, ניתן להאריך את משכם ולהיערך בהתאם.

אסף וסרצוג: פה אנחנו באירוע בריאותי עולמי.

אסף וסרצוג: ההתמודדות כאן היא שונה, יש משבר ריאלי של ירידת ביקושים וירידת היצע באופן די חד.

אסף וסרצוג: מדינת ישראל מושפעת מהביקושים הפנימיים שלה ובמקביל מושפעת מהביקושים העולמיים.

אסף וסרצוג: כוונתי לכלל החברות שעוסקות בייצוא.

אסף וסרצוג: יש הרבה חוסר וודאות, מטרת התוכנית הכלכלית היא לתת ודאות לחודשיים או שלושה חודשים הקרובים כדי לסייע למי שצריך לעמוד על הרגליים וכדי לתת את המענה הראשוני על מנת שנוכל גם לצאת מן המשבר.

אסף וסרצוג: צריך לומר שכל הזמן אנחנו עוקבים ומסתכלים, חלק מאוד משמעותי זה איך אנחנו נצא מבחינת הסגר הבריאותי אחרי הפסח.

אסף וסרצוג: יש הרבה חוסר וודאות, עוד חודש נדע הרבה יותר טוב, אם יהיה המשך של בעיות בתחום האבטלה ובעיות ברשויות המקומיות אז אנחנו נצטרך להתמודד עם הדבר הזה.

עפר שלח: כדי לסגור את זה, אסף, אני אומר לך שההתרשמות של הוועדה אתמול מהדיון שלה עם הרשויות המקומיות היה שהשלטון המקומי מיטיב, אולי באופן טבעי, להתמודד עם הבעיות, אפילו עם הטלת סגר או בידוד כזה או אחר.

עפר שלח: מיטיב להתמודד יותר מאשר השלטון המרכזי.

עפר שלח: התחושה שלנו היא שכל שקל שאתם תעבירו לשלטון המקומי ינוצל למאבק במשבר הקורונה טוב יותר מאשר אם יעבור לשלטון המרכזי.

עפר שלח: זו כמובן אמירה גורפת, היא לא שייכת להתמודדות עם סוגיה זו או אחרת, חשוב לי לשים את דעתה של הוועדה בנושא זה לפניך.

אסף וסרצוג: התקבל וגם יעבור הלאה.

ג'אבר עסאקלה: אני חושב שזו אחריותו של האוצר שלא להביא את הרשויות המקומיות למצב של קריסה.

ג'אבר עסאקלה: מה שמסתמן כרגע, יש רשויות ש-90% מההכנסות שלהן מורכבים מארנונה למגורים.

ג'אבר עסאקלה: מגורים הם לא יצליחו לגבות יותר מ25% עם המשבר הכלכלי, הם יקרסו ולא יצליחו לשלם משכורות.

ג'אבר עסאקלה: זו אחריות שלכם באוצר.

ג'אבר עסאקלה: זה לא עניין של מה בכך, רוב הרשויות בישראל הן רשויות חלשות.

אסף וסרצוג: בסדר גמור.

אסף וסרצוג: הנקודה נרשמה ותועבר בצורה מסודרת.

אסף וסרצוג: אם תרצו תשובות יותר מדויקות בהמשך – אחזור גם איתן.

אסף וסרצוג: סוגיה נוספת זה החזר מקדמות של רשות המיסים.

אסף וסרצוג: עסקים משלמים מס על חשבון הכנסה עתידית כפי שהם צופים את הרווחים שלהם.

אסף וסרצוג: מאחר שהעסקים האלו נתנו את המקדמות בינואר-פברואר 2020 על בסיס צפי שהשתנה באופן מהותי, רשות המיסים תבצע החזר של המקדמות האלה.

אסף וסרצוג: עלות מהלך זה מוערכת בכשלושה מיליארד שקלים.

אסף וסרצוג: יש לנו דחיית תשלומי מע"מ, ביטוח לאומי, חשמל, מים שנתבקשו בערב המשבר.

אסף וסרצוג: יש שתי קרנות הלוואה: קרן אחת של הלוואות לעסקים בסכום של עד 400,000 שקלים.

אסף וסרצוג: מדובר בקרן הלוואות בערבות מדינה, זו הקרן המוכרת והידועה והיא השתפרה עכשיו בצורה משמעותית.

אסף וסרצוג: אנחנו מדברים על ריביות בסדר גודל של פריים פלוס 1.5%, גרייס של שנה על תחילת תשלום החוב, סבסוד של ריבית שנה ראשונה על ידי משרד האוצר, ביטול כל העמלות לעורך דין, קיצור משך הטיפול ועוד כהנה וכהנה.

אסף וסרצוג: סך האשראי שיועמד במסגרת התוכנית עומד על כשמונה מיליארד שקלים.

אסף וסרצוג: במקביל לכך יש פתרון למעסיקים גדולים במשק - - -

אנטאנס שחאדה: בעסקים הקטנים יש בעיה מכיוון שביטלתם את המוסדות שמטפלים בהלוואות ויש בעיה בפנייה ישירה לבנקים.

אנטאנס שחאדה: יש בעיה באדמיניסטרציה שסביב בקשת ההלוואה, במיוחד ביישובים הערביים שרוב סניפי הבנקים שם סגורים עכשיו.

אנטאנס שחאדה: זה מקשה עוד יותר על עסקים קטנים לנצל את ההלוואה המדוברת.

ג'אבר עסאקלה: יש לך מושג כמה קיבלו עד עכשיו את ההלוואה הזו?

אסף וסרצוג: אמורה להיות על הקו חגית שני מהחשב הכללי, הם מטפלים בקרן המדוברת.

אסף וסרצוג: אם היא לא תעלה אז אני אבקש את הנתונים ונציג אותם כאן.

אסף וסרצוג: צריך לומר שהקרן הראשונה שהוצאנו הייתה על בסיס קרן קיימת, היא הייתה בהיקף של שני מיליארד שקלים.

אסף וסרצוג: עשינו בה שינויים כמה שהיה ניתן.

אסף וסרצוג: מהרגע שהיינו צריכים להגדיל את היקף האשראי, וברגע שהכנסת הקימה את הוועדות, הדבר הראשון שוועדת הכספים דנה בו היה הרחבת מסגרת האשראי, של משרד האוצר ואז מוקמת הקרן החדשה שכבר אמורה להתחיל לפעול ממש בימים אלו.

אסף וסרצוג: מי שהעביר בקשות לקרן הקודמת מופנה לתנאים המיטיבים של הקרן הזו.

אסף וסרצוג: אני אבדוק כמה הגישו בקשה וכמה בקשות התקבלו, אחזיר לוועדה תשובה בנושא.

אוסאמה סעדי: אסף, אני קראתי שמבחינת הגיל, בעלי עסקים שהם פחות מגיל 28 אינם זכאים לא למענק ולא לסיוע.

אוסאמה סעדי: אנחנו יודעים שמובטלים ויוצאי חל"ת שגילם פחות ב-20 גם לא מקבלים דבר.

אוסאמה סעדי: שי באב"ד אמר פה לוועדה שאלה יסתדרו במסגרת התא המשפחתי.

אוסאמה סעדי: עכשיו אתם אומרים שגם בעלי עסקים שהם פחות מגיל 28 לא יקבלו.

אוסאמה סעדי: אז נגיד עסק שהבעלים שלו הוא בן 24 אז מה הוא יעשה?

עפר שלח: נכון, למה ההבחנה הזו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עסק זה עסק, מה זה משנה מה הגיל של הבעלים?

אסף וסרצוג: גיל הזכאות למענק לעצמאיים הופחת והוא עומד על 23 שנים.

עפר שלח: לא, לא.

אסף וסרצוג: כן.

עפר שלח: לחברות - - -

אסף וסרצוג: אתם מדברים על המענק לעצמאיים?

אסף וסרצוג: אני לא, אוקיי.

עפר שלח: הנושא הגיע אלינו מפניות של אנשים וגם שמעתי התייחסות אליו בתקשורת.

עפר שלח: בעלים של עסקים קטנים יוכלו להסתייע בתוכנית שלכם רק אם הם בני 28 ומעלה.

עפר שלח: זו הבחנה שאינה ברורה לי.

אסף וסרצוג: אז אני מתקן פה ואומר שזה מגיל 23.

אוסאמה סעדי: אז יש שינוי בזה?

אסף וסרצוג: כן.

אנטאנס שחאדה: למה לא לתת לצעירים מענק חד-פעמי כמו המבוגרים שמעל גיל 67, בתנאי שעבדו 12 חודשים לפני החל"ת או האבטלה.

אסף וסרצוג: תכף אתם תעלו פה את האורחים הנכבדים לדבר ואני מניח שהדבר שיישמע זה "יופי של תוכנית אבל חסר פה המון".

אסף וסרצוג: זה בסדר גמור ואנחנו נענה לשאלות.

אסף וסרצוג: צריך להבין שהמשאבים מוגבלים וגם לאוצר יש עקרונות מסוימים.

אסף וסרצוג: השאלה היא אם אנחנו רוצים לתת הרבה למעט או מעט להרבה, זו שאלה שתחזור על עצמה.

אסף וסרצוג: גם הקביעה מי זכאי ומי לא זכאי היא תמיד שאלה שתעלה והקו צריך להיחתך.

אסף וסרצוג: אז האם אנחנו צריכים לסייע לאנשים בני 20 ומטה כמו לבני 67 שיצאו עכשיו לאבטלה, והקושי שלהם במציאת עבודה בעתיד גדול יותר מאשר לצעירים, זו סוגיה אחת.

אסף וסרצוג: אני חושב שלגבי בני 20 ומטה זה בהחלט לגיטימי לומר שהם נסמכים לרוב על התא המשפחתי וצורכיהם מצומצמים - - -

ג'אבר עסאקלה: חלק מהם - - -

עפר שלח: אני לא רוצה - - -

ג'אבר עסאקלה: אבל ברור שיש פה פילוח על רקע לאומי.

ג'אבר עסאקלה: זה מחולק לפי מי שמשרת בצבא ומי שלא.

עפר שלח: נכון.

ג'אבר עסאקלה: הצעירים האלה עובדים, סטודנטים שמשלמים שכר לימוד - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא בא מזה.

עפר שלח: חברים - - -

אוסאמה סעדי: קודם כל ההורדה לגיל 23 זה כבר שינוי לטובה.

אוסאמה סעדי: אבל גם ה-23 נראה לי, כמו שאמר ג'אבר, ניחוח של משהו על רקע לאומי.

אוסאמה סעדי: אבל אני אומר: גם 23 זו בעיה ואני לא מסכים לזה.

אוסאמה סעדי: כמו שאמרה מיקי: עסק הוא עסק.

אוסאמה סעדי: אם יש עסק שכבר שלוש וארבע שנים עובד ומשלם ביטוח לאומי ומשלם מיסים דווקא צריך לעזור לו.

אנטאנס שחאדה: כי הוא בתחילת דרכו.

אוסאמה סעדי: אז אומרים לו:"אתה צעיר – שהעסק שלך יקרוס".

אוסאמה סעדי: אני חושב שההבחנה לא צודקת.

עפר שלח: ממשיכים.

משה אבוטבול: אני מבקש לשאול: אלו שמשרתים במשמר האזרחי מתלוננים שאינם זכאים לחל"ת.

משה אבוטבול: מדובר בעיקר בצעירים מהמגזר החרדי שבחרו דרך לשרת סוג של שירות לאומי וכעת לא נתנו להם לצאת לחל"ת.

משה אבוטבול: מדובר במשפחות בעלות שלושה ילדים לפעמים, הם כותבים לנו שאין להם אפילו ללחם וחלב בגלל המצב הזה.

משה אבוטבול: גם חבר הכנסת מלכיאלי כתב מכתב בנושא הזה.

משה אבוטבול: האם יש לכם פתרון?

משה אבוטבול: הם יצאו לשרת.

עפר שלח: זה נחשב לעבודה?

משה אבוטבול: זה סוג של התנדבות בתשלום.

עפר שלח: אם זה שירות אזרחי אז אני מניח שזה כמו חיילים.

משה אבוטבול: המשמר האזרחי זה למגזר החרדי לצעירים שבוחרים להמיר את השירות הצבאי - - -

אסף וסרצוג: אני חושב שאתה מדבר על מסלול של שירות אזרחי בטחוני.

משה אבוטבול: הם לא הוצאו לחל"ת והם נמצאים ללא פרנסה ומטופלים במשפחות גדולות.

אסף וסרצוג: איני מכיר באופן פרטני פנייה כזו או אחרת.

אסף וסרצוג: אני יכול לבדוק.

אסף וסרצוג: אם תוכל להעביר לי פנייה מסודרת.

משה אבוטבול: אעביר אליך מכתב מסודר.

אסף וסרצוג: העבר אלי.

אסף וסרצוג: אנחנו מתייחסים להכול ובודקים את הכול.

עפר שלח: מאה אחוז.

אסף וסרצוג: אז דיברנו על קרן לעסקים שהמחזור שלהם הוא עד 400,000 שקלים.

אסף וסרצוג: תהיה גם קרן שנותנת פתרונות מימון לעסקים שהמחזור שלהם הוא מעל 400,000 שקלים.

אסף וסרצוג: צריך לומר שהפתרונות שדיברתי עליהם עד עכשיו הם ברובם פתרונות של תזרים ומטרתם לעזור לעסקים לצלוח את התקופה הקרובה בצורה הטובה ביותר.

אסף וסרצוג: בנוסף לעניין הזה יינתן מענק לעסקים, מענק בהיקף של שישה מיליארד שקלים.

אסף וסרצוג: המענק הזה נבנה ממש בימים אלו ויפורסם בימים הקרובים לטובת יצירת ודאות בקרב עסקים כדי שיוכלו להעריך מה סדרי הגודל של המענק שהם צפויים לקבל.

אסף וסרצוג: מענק זה יבוסס על היקף תעסוקה, ככל שיעסיקו יותר עובדים כך יגדל גובה המענק.

אסף וסרצוג: הוא כן יהיה מוטה כלפי - - -

עפר שלח: אבל הוא לא יגדל פר-קפיטה, הוא יגדל באופן כללי.

עפר שלח: פר-קפיטה הוא יהיה יותר קטן.

אסף וסרצוג: נכון.

אסף וסרצוג: כדי לסייע יותר לעסקים קטנים ובינוניים אז העלות פר העובד הראשון עד לעשרה עובדים או עשרים עובדים – אנחנו בונים עכשיו את המדרגות בצורה מסודרת – תהיה גבוהה יותר באופן משמעותי.

אסף וסרצוג: העובד ה-1,000 או ה-2,000 יהיה כבר בעלויות נמוכות יותר.

אסף וסרצוג: יינתן מענק משמעותי גם לחברות קטנות וגם לחברות גדולות.

אסף וסרצוג: בכל מקרה יהיה גם מינימום שאנחנו נעשה לעסקים קטנים ובינוניים שהמטרה היא בעצם להבטיח שגם עסק, כמו מסעדה, גם אם היא לא תחזור לפעילות אנחנו ניתן את המענק הזה לחודשים הקרובים וגם ניתן זמן לנצל אותו.

ג'אבר עסאקלה: המענק הזה בקושי מכסה את השכירות.

אסף וסרצוג: רק עוד מילה: אנחנו נרצה שעסקים יתאוששו וינצלו את המענק הזה על ידי העסקת עובדים.

אסף וסרצוג: אם יש לדוגמה מסעדה שעדיין לא חזרה לפעילות ותרצה אז יש מינימום של מענק שהיא בכל מקרה תהיה זכאית לקבל.

אנטאנס שחאדה: זה מיועד לתעסוקה או מענק כללי?

אסף וסרצוג: זה מענק לעסק אבל אנחנו נבנה את גובה המענק על בסיס תעסוקה.

אסף וסרצוג: יש פה בעצם, ובניגוד לצעדים הקודמים, לא כסף שחוזר לרשויות.

עפר שלח: איפה בסיפור הזה אתם מתמרצים עסקים, גדולים כקטנים, להחזיר כמה שיותר אנשים לעבוד במסגרת המגבלות הבריאותיות שיהיו.

אסף וסרצוג: המענק המדובר יהיה בשתי פעימות והוא מובנה בצורה כזו שתתמרץ את המעסיק לקלוט כמה שיותר עובדים על מנת לקבל מענק גבוה יותר.

אסף וסרצוג: בנוסף, יש עוד מגוון צעדים שהכנו.

אסף וסרצוג: כרגע מוקדם להשתמש בהם מכיוון שאנחנו נמצאים עדיין באיבו של המשבר.

אסף וסרצוג: הצעדים הללו יעודדו הפחתת עלויות המעסיק.

אסף וסרצוג: פה צריך לומר לוועדה, אני מניח שתידרשו לכך עוד רבות, המפתח המשמעותי ביותר של החזרת עובדים לתעסוקה תלוי בהצלחתנו לפתוח את המשק לתעסוקה באופן הדרגתי.

אסף וסרצוג: אם נצליח לפתוח את המשק ולייצר ביקושים וצריכה וחזרה לשגרה כלכלית אז העסקים יגדילו את מחזור המכירות שלהם וירצו להעסיק עובדים.

אסף וסרצוג: הדברים הללו צריכים להיות שלובים אחד בשני.

אסף וסרצוג: אם המשק יישאר תחת הסגר משמעותי ואנחנו נתמרץ תעסוקה אז זה לא יעזור, כי לא יהיה איפה להעסיק אותם.

אסף וסרצוג: אם אנחנו רק נפתח ולא ניתן את הבוסט הזה אז זה גם לא יספיק.

עפר שלח: האם נשארו לך עוד דברים בתוכנית הכללית?

עפר שלח: אני רוצה לעבור לאורחים הבאים.

אסף וסרצוג: החלק האחרון הוא החלק של ההאצה, ברובו נועד, כמו ברוב העולם, לסייע בהזרמה של פרויקטים לתוך השוק.

אסף וסרצוג: יש גם כסף שנועד לטובת היציאה מהמשבר בשלב הבא.

אסף וסרצוג: נתנו גם פתרונות ייעודיים להי-טק מכיוון שענף זה ממצוי במשבר גדול מאוד שעיקרו משבר מימון, ארצות הברית נסגרת וחלק הארי של המימון מגיע מארצות הברית במקרה של ההי-טק.

אסף וסרצוג: לכן היינו צריכים לסייע בפתרון ולתת כלים ייעודיים, קרנות הלוואה ייעודיות לעולם ההי-טק ולפעילות הרשות לחדשנות.

אסף וסרצוג: אני חושב שאעצור כאן לעת עתה.

אוסאמה סעדי: בעניין המענקים, אנחנו קראנו כולנו שמדובר בשתי פעימות, הראשונה עד 6,000 שקלים והשנייה עד 8,000 שקלים.

אוסאמה סעדי: הבנו שמדובר בסכומי ברוטו.

עפר שלח: האם המענקים לעצמאיים חייבים במס.

רועי כהן: ותגידו "עד" תכף אני אסביר לכם.

אסף וסרצוג: רועי, תכף אתה תוצג.

רועי כהן: אני גם אצעק עליך, אסף.

רועי כהן: מה שאתה מציג לא נכון.

עפר שלח: רועי, יהיה זמן להגיד הכול.

עפר שלח: אסף, האם המענקים הללו חייבים במס?

אסף וסרצוג: התשובה היא – כן.

אסף וסרצוג: כל הכנסה במדינת ישראל חייבת במס.

אוסאמה סעדי: אז מה יישאר לו?

מיקי לוי: רגע, עופר, מס הכנסה שלילי, מה שפעם אמרנו, עידוד יציאה לעבודה אינו חייב במס.

מיקי לוי: חברים, מה-6,000 שקלים נשארים 3,070.

מיקי לוי: אתם השתגעתם?

מיקי לוי: תוותרו על העניין הזה לשלושה חודשים.

מיקי לוי: מה אתם עושים, יד אחת נותנת ויד אחת לוקחת?

מיקי לוי: תפסיקו עם זה.

ג'אבר עסאקלה: אני מרגיש שהאוצר מאוד שבעי רצון מההסדר הזה.

ג'אבר עסאקלה: חברים, גם אם יישארו 4,000 שקלים זה בקושי יכסה את השכירות של המקומות הללו.

ג'אבר עסאקלה: מאיפה בעלי העסקים ישלמו את ההתחייבויות שלהם?

ג'אבר עסאקלה: על מה אנחנו מדברים?

אנטאנס שחאדה: גם הבנקים לא עושים הנחות עכשיו.

עפר שלח: אסף, חוץ מהעיקרון שכל הכנסה חייבת במס מה ההיגיון שהמענק הזה ממוסה?

אסף וסרצוג: המענק הזה הוא לא לעסק, המענק הוא לעצמאי עצמו כדי שתהיה לו אפשרות לחיות ממשהו בתקופה הזו, ככל שמקור ההכנסה שואף לאפס.

אסף וסרצוג: אותו דבר גם לגבי דמי האבטלה.

אסף וסרצוג: גם אדם שמקבל דמי אבטלה ממוסה על דמי האבטלה שלו גם אם הם יחסית נמוכים.

אסף וסרצוג: אולי אתן לרועי לסיים קודם כל את צעקותיו ואז אני אתן לגבי ה - - - של העצמאיים - - -.

אסף וסרצוג: הסיוע הוא סיוע לעצמאי ולא סיוע לעסק ולכן ציינתי אותו יחד עם רשת הביטחון הסוציאלית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל עצמאי הוא עסק.

אוסאמה סעדי: זה מקור ההכנסה היחיד שלו.

אסף וסרצוג: תנו לי לסיים משפט.

אסף וסרצוג: מענק זה הוא חלק מרשת הביטחון הסוציאלית, המטרה שלו היא לסייע לפרטים לצלוח את השבועות והחודשים הקרובים.

אסף וסרצוג: העסק עצמו מקבל מגוון פתרונות, החל ממענק ישיר דרך החזרי מקדמות מס - - -

עפר שלח: אסף, עם כל הכבוד, אתה לא עונה לשאלה שלנו.

עפר שלח: בכמה אתם מכמתים את סעיף המענק הזה?

אסף וסרצוג: בין 2.6 ל-2.9 מיליארד שקלים.

עפר שלח: אז אני אומר לך שהוא בין 1.3 ל-1.45 מפני שחצי אתם לוקחים חזרה – יד ימין נותנת ויד שמאל לוקחת.

אסף וסרצוג: סליחה כבוד היושב-ראש, זה לא מדויק, זה תלוי בהחזר השולי.

אסף וסרצוג: - - -

אוסאמה סעדי: זה גם מע"מ, זה גם ביטוח לאומי, זה גם מס הכנסה.

עפר שלח: בשלב זה אני רוצה לצרף לדיון שני אנשים: נשיא לה"ב – רועי כהן, ונשיא לשכת יועצי המס – ירון גינדי.

רועי כהן: אני שמח על הדיון הזה ושמח שאסף ורסצוג שומע, אני לא אצעק אבל אגיד את האמת: אסף, אני רוצה להבין, אתה חושב שעצמאים נמצאים בגלקסיה אחרת?

רועי כהן: אני מנסה להבין את מכלול המחשבה שלכם.

רועי כהן: אדבר אליך באופן אישי: אסף וסרצוג, אם היית יוצא היום לחל"ת הייתי מקבל 10,550 שקלים.

רועי כהן: למה אתה מצפה שאותו עצמאי יצטרך להסתפק ב-3,000 שקלים כדי לחיות, להמשיך לשלם את השכירות, ואת הביטוחים.

רועי כהן: אתה שונה ממני?

רועי כהן: אני זה שמשלם לך את המשכורת.

רועי כהן: בזכותנו, העצמאיים, כל המערכת הפקידותית נמצאת.

רועי כהן: איך אתה מעז להגיד לאותו עצמאי שמרוויח מעל 20,000 שקלים שתיתן לו רק 3,000 שקלים כדי להתקיים, ממה הוא יתקיים?

רועי כהן: יש לנו דם אחר?

רועי כהן: אנחנו מגלקסיה אחרת?

רועי כהן: העצמאים שייכים למדינה אחרת?

רועי כהן: יש פה מדינה אחת של שכירים שמרגישים מוגנים ובטוחים כי יש להם חל"ת ודמי אבטלה, מנגד ישנם העצמאיים שמופקרים לגורלם.

רועי כהן: במקום שאתם תשבו, אחרי שנים של הזנחת ציבור העצמאיים, ושאם היינו נכנסים לאירוע הזה עם דמי אבטלה מסודרים לעצמאיים כמו שעשרות פעמים – 29 הצעות חוק – התגלגלו לאגף התקציבים וכל פעם הטלתם וטו.

רועי כהן: היום אתם משלמים את המחיר של הפקרת ציבור העצמאיים.

רועי כהן: אם עצמאי היה יודע שמגיעים לו דמי אבטלה אז כל המשק היה ברגיעה.

רועי כהן: אתם מנסים לייצר יש מאיין וגורמים לאנשים לחשוב שיקבלו 6,000 שקלים כאשר בפועל הם יקבלו בקושי 3,000 שקלים ומזה עוד יצטרכו לשלם את ההוצאות שלהם.

רועי כהן: איפה נשמע דבר כזה שעצמאי שמרוויח מעל 20,000 שקלים, רחמנא ליצלן, לא יקבל שקל אחד?

רועי כהן: אותו מנהל אגף שיצא לחל"ת בחברת אל-על או בכל חברה אחרת, שמרוויח 30,000 שקלים, יהיה זכאי ל-10,550 שקלים ואותו עצמאי לא יהיה זכאי לשקל אחד.

רועי כהן: כשאנחנו באים למכולת לא שואלים אותנו אם אנחנו עצמאיים או שכירים.

רועי כהן: לאן הגעתם?

רועי כהן: אתם רוצים להפקיר את העצמאיים לגורלם?

רועי כהן: יש סעיף בחוק, אדוני היושב-ראש, שאני מקווה שהוועדה תקבל אותו היום.

רועי כהן: מדובר בסעיף 159 לחוק הביטוח הלאומי.

רועי כהן: שר העבודה והרווחה, בהתייעצות עם שר האוצר, באישור ועדת העבודה והרווחה, רשאי להרחיב את חוג המבוטחים לעניין קבלת דמי אבטלה.

רועי כהן: עוד הגדילו לעשות, ויש סעיף שקובע ששר העבודה והרווחה לא צריך אף אחד, ובאישור וועדת העבודה והרווחה הוא רשאי להרחיב את הגדה מי יחשב כעובד.

רועי כהן: כתוב כי גם עצמאיים יחשבו כעובדים לצורך קבלת דמי אבטלה לתקופה קצובה.

רועי כהן: כלומר: יש את הכלים לעשות, אבל מנסים לחסוך על גבם של ציבור העצמאיים.

רועי כהן: אני רוצה לראות את אסף וסרצוג מסתדר עם 3,000 שקלים ומביא אוכל לילדים שלו, אני רוצה לראות איך זה יקרה.

רועי כהן: מה הם רוצים, שאנשים יכריעו בין בריאות הציבור לבין אוכל לילדים שלהם?

רועי כהן: איפה קרה דבר כזה?

רועי כהן: אתם הריבון, אתם צריכים לקבל את ההחלטות.

רועי כהן: רואים אותנו חצי מיליון איש ומרגישים מופקרים.

רועי כהן: יש פה מדינה אחת לשני עמים.

רועי כהן: אני לא מדבר על עסקים שצריך לתת פיצוי לפי 25%, קודם כל תעזרו לעצמאים שמשוועים לעזרה.

רועי כהן: עופר, שלא יטעו אותך, 60% מהעצמאיים מרווחים בין 6,000 ל-8,000 שקלים.

רועי כהן: הם יקבלו, אחרי כל הפיצוי הזה, אולי 3,500 שקלים, מסכום זה הם צריכים להמשיך לשלם את ההוצאות שלהם.

רועי כהן: אנחנו דורשים דמי אבטלה בדיוק כמו השכירים.

רועי כהן: אן לנו דם אחר, אין לנו צבע אחר, אנחנו אלה שמשלמים את הביטוח הלאומי כל השנים, אלה שמשלמים את מס ההכנסה, אלה שבגללם כל אותם עובדי המדינה נמצאים שם ומקבלים כרגע בביטחון מלא את השכר שלהם.

רועי כהן: לא ייתכן שיקרה כדבר הזה, אנחנו לא ניתן לזה יד, אנחנו לא נהיה יותר שקופים.

רועי כהן: אני באופן אישי סיכנתי 5,000 עצמאיים שבאו ברכביהם כדי להפגין ולהגיד למדינת ישראל: די, מספיק.

רועי כהן: 5,000 איש יצאו וסיכנו את הבריאות שלהם כדי לזעוק, זה לא יכול להימשך יותר.

רועי כהן: היום הוועדה הזו וכל חברי הכנסת צריכים להבין שלפנינו הר געש שמתפוצץ.

רועי כהן: אנשים כבר לא יודעים במה לבחור – האם בבריאות הציבור או באוכל לילדים.

רועי כהן: זה לא יכול להיות, המענק הזה הוא בדיחה עצובה, תכף ירון יגיד לכם עד כמה.

רועי כהן: זה מחורר כמו גבינה שוויצרית, כאילו עשו את זה כדי שעצמאיים לא יקבלו.

רועי כהן: וגם, אחרי שכבר פירסמו, אפילו לא פתחו באתר רשות המיסים איפה אפשר לקבל.

רועי כהן: אני נאלץ עכשיו לאסוף כסף כדי להקים קווי סיוע לעצמאיים.

רועי כהן: מדינת ישראל הגדולה לא יודעת להקים קו סיוע לעצמאיים, ארגון לה"ב כארגון יציג צריך להקים קו סיוע.

רועי כהן: איפה נשמע כדבר הזה?

רועי כהן: אנשים על סף טירוף ומהצד השני יושבים פקידי האוצר ואומרים: ניקח מיסוי מזה ומזה, נעשה עד 65%.

רועי כהן: פשוט אין לי מילים, עופר.

עפר שלח: רועי, הטענות ברורות ומדויקות.

עפר שלח: כולל גם הצעת הפתרון שתכף נבחן אותה.

עפר שלח: ירון גינדי, האם תוכל להתייחס לאספקטים המעשיים של זה, לגבי השכירים ולגבי העצמאיים.

עפר שלח: כשאתה מסתכל על התוכנית ופרטיה, האם אתה מבין איך אדם יוכל לקבל את הכסף ובכמה.

ירון גינדי: אני רוצה להתחיל עם זה שהפתרון היחיד להצלת הכלכלה הישראלית הוא החזרת המשק לפעילות מלאה בסיום המשבר הבריאותי.

ירון גינדי: כאיש מקצוע אומר שלא נצליח לעשות זאת עם הפתרון שהאוצר מציג כעת.

ירון גינדי: המגזר העסקי לא יוכל להחזיר את המשק לפעילות מלאה, כי הוא פשוט לא יעמוד על הרגליים לאחר המשבר.

ירון גינדי: המשמעות היא משבר כלכלי, ביטחוני, חברתי –שמסוכן לעם ישראל.

ירון גינדי: התוכנית שמציג אגף התקציבים באוצר מנותקת מהמציאות בשטח וממה שבאמת צריך לעשות.

ירון גינדי: אני פשוט לא מאמין למראה עיני ולמשמע אוזני כשאני רואה את התוכנית הזו, הם מובילים אותנו לחורבן ולאנרכיה.

ירון גינדי: אתן לכם כמה דוגמאות:

ירון גינדי: לגבי הקבלה של הכספים לעצמאיים יש כמובן תקרה.

ירון גינדי: יש לזכור שאגף התקציבים הכניס לתוך תקרה זו גם את שכר הדירה למגורים וגם כל הכנסה פטורה.

ירון גינדי: זאת אומרת שגם אדם שמקבל קצבת זקנה, זה נכנס לו למניין התקרה שלו.

ירון גינדי: בנוסף לזה, אתן לכם דוגמה, אם עצמאית מרוויחה 10,000 שקלים בחודש ברוטו אז היא בתוך התקרה.

ירון גינדי: אבל אם, חלילה, בעלה מרוויח 20,000 שקלים ברוטו כשכיר אז הם בחוץ מכיוון שיחד הם מרוויחים 360,000 שקלים.

ירון גינדי: זאת אומרת שאותה העצמאית שמרוויחה 10,000 שקלים לא תקבל שקל אחד של פיצויים מהמדינה.

ירון גינדי: אתן עוד דוגמה: אם עסק נפתח בשנת 2017 - - -

עפר שלח: ללא קשר אם שניהם עובדים או לא עובדים?

עפר שלח: אם שני בני הזוג הנזכרים לא עובדים אז שניהם לא יקבלו?

ירון גינדי: אם הוא לא עובד אז הוא יקבל 10,000 שקלים שזה המקסימום של דמי האבטלה.

ירון גינדי: היא לא תקבל בכלל.

ירון גינדי: כל עצמאית שבעלה מרוויח 18,500 שקלים ומעלה לא תקבל.

ירון גינדי: זה 18,500 כולל שווי רכב, כולל הבראה, כולל הכול.

אנטאנס שחאדה: מבחן ההכנסה זה לפני הפיטורים כן?

ירון גינדי: ההכנסה ב-2018.

ירון גינדי: שימו לב מה יקרה: זו הכנסה של 2018, זה אומר שכל אלה שפתחו עסקים מה-1 באפריל 2019 נמצאים מחוץ למענק מכיוון שלא היה להם מחזור להשוואה.

ירון גינדי: מעבר לזה: כל עסק שפתח ב-2017 - - -

אוסאמה סעדי: אז כל העסקים החדשים שזקוקים לעזרה לא יקבלו אותה והם יתרסקו עכשיו.

ירון גינדי: עסק שפתח ב-2017, היו לו הפסדים ב-2017, הוא קיזז אותם מהרווחים ב-2018, גם הוא לא יקבל מענק.

ירון גינדי: כי ההכנסה החייבת שלו בקיזוז ההפסדים לא מקנה לו מענק.

ירון גינדי: עסק שמרוויח בין 16,000 שקלים עד 19,000 שקלים שזה מקסימום המענק, הוא לא יקבל 6,000 שקלים, המענק שלו יורד מ-6,000 ל-3,000.

ירון גינדי: כמובן שבעלי השליטה בחברות לא מקבלים שום דבר.

אנטאנס שחאדה: למה זה ירד ל-3,000?

ירון גינדי: כי זה מה שקבעו.

ירון גינדי: מי שמרוויח בין 192,000 שקלים ל-240,000 בשנה, המענק יורד לו מ-6,000 ל-3,000 בהדרגה.

ירון גינדי: בין 16,000 ל-20,000 המענק יורד.

רועי כהן: גם 100,000 בעלי שליטה לא יכולים לקבל.

ירון גינדי: שימו לב שעצמאי שמרוויח 18,000 ברוטו, 12,500 נטו, הוא עשיר גדול ואז הוא מקבל רק 3,000.

ירון גינדי: מעל 20,000 הוא לא מקבל אגורה שחוקה.

ירון גינדי: אני מזכיר שבתוך זה יש גם הכנסת משכר דירה למגורים פטור, קצבת זקנה, כל ההכנסות שלו בתוך הסיפור הזה.

ירון גינדי: אני רוצה שנעשה רגע הבחנה בין שכירים לעצמאיים בעניין דמי אבטלה ובעניין הפיצוי לעצמאיים.

ירון גינדי: אני לא שמעתי מה אמר אסף, האם זה 2.6 או 2.9 לעצמאיים, אבל בואו נאמר שמדובר ב-3 מיליארד שקלים.

ירון גינדי: שימו לב להבדלים: שכיר שיוצא לאבטלה בעקבות משבר הקורונה, השכירים מקבלים פיצוי על מלחמה כי הם יצאו לאבטלה בגלל המלחמה בקורונה.

ירון גינדי: שכיר יכול לקבל דמי אבטלה במהלך זה עד 73,000 שקלים.

ירון גינדי: עצמאי יכול לקבל דמי פיצוי רק עד 14,000 שקלים.

ירון גינדי: לשכיר יחשבו את מה שהוא הרוויח בששת החודשים האחרונים.

ירון גינדי: זה הרבה יותר גבוה ממה שיחשבו לעצמאי כי לעצמאי יחשבו את זה על ההכנסות שלו מלפני שנתיים, ב-2018.

ירון גינדי: לשכיר אין הגבלה כמה בן הזוג שלו מרוויח לעניין אבטלה.

ירון גינדי: לעצמאי יש הגבלה כמה בן הזוג מרוויח.

רועי כהן: אנחנו מגלקסיה אחרת.

רועי כהן: אנחנו שייכים לאותו עם.

ירון גינדי: גם לשכיר אין הגבלה כמה הוא אישית מרוויח.

ירון גינדי: שכיר יכול להרוויח 100,000 שקלים והוא עדיין יקבל דמי אבטלה כ-10,550, עצמאי יכול להרוויח עד 16,000 שקלים ולקבל את המקסימום, ובין 16,000 שקלים ל-20,000 שקלים יורד לו, ומעל זה הוא לא מקבל אגורה.

עפר שלח: ירון, תתייחס בבקשה לנושא בעלי שליטה בחברת מיעוטים, אנשים שהם - - -

ירון גינדי: הם לא יקבלו כלום.

עפר שלח: יש להם עסק של 2–3 אנשים כולל עצמם.

עפר שלח: והם, לצורך העניין, לא עצמאיים ולא שכירים.

ירון גינדי: נכון, הם לא יקבלו שום דבר.

ירון גינדי: דרך אגב, גם תשלום מס ההכנסה ובמיוחד תשלום ביטוח לאומי על הפיצוי הוא מלא, והתשלום ששכיר ישלם במקביל עבור הדברים הללו הם נמוכים בעשרות מונים.

ירון גינדי: שימו לב לרגע לעניין בעלי שליטה: התקציב הבא נאמד ב-6 מיליארד שקלים לחברות, הוא מדבר על זה שזה יהיה פר עובדים.

ירון גינדי: משכיר לכם שהמגזר העסקי מעסקי בערך מיליון וחצי עובדים.

ירון גינדי: זה אומר שבעלי שליטה שמעסקים עובדים בודדים הפיצוי לחברה שלהם יהיה זניח.

ירון גינדי: אפילו לא כמו העצמאיים הרגילים, אם בכלל.

ירון גינדי: את רוב הכסף ייקחו כאלה שמעסיקים יותר עובדים.

ירון גינדי: בשורה התחתונה: אם אתם שואלים אותי מה יש לעשות בשביל שהמגזר העסקי לא יקרוס ויוכל לקנות בחזרה את אותם 900,000 עובדים, בשביל שהמגזר העסקי יוכל להפעיל בחזרה את המשק, זה דבר אחד – העצמאים שאינם מעסיקים עובדים צריכים לקבל דמי אבטלה כמו השכירים, אחד לאחד.

ירון גינדי: העסקים שמעסיקים עובדים, לא צריך להמציא את הגלגל, יש את חוק מס - - - בקרן הפיצויים, ככה נתנו בצוק איתן וככה נתנו בשאר מלחמו ישראל.

ירון גינדי: רק באמצעות זה ניתן יהיה להחזיק אותם על הרגליים.

ירון גינדי: מה אומר האוצר?

ירון גינדי: אנחנו את ה-6 מיליארד ניתן במאי וניתן באוגוסט.

ירון גינדי: עד מאי ועד אוגוסט הם יפצו גוויות, הם יפצו עסקים מתים.

ירון גינדי: לא יהיה כבר את מי לפצות וחבל על הכסף הזה.

ירון גינדי: אז אומרים לי שלבצע את חוק מס רכוש וקרן הפיצויים יעלה מיליארדים.

ירון גינדי: אם בעתיד תתנו פי ארבע זה כבר לא יעזור, אנחנו לא נוכל לשקם את הכלכלה שלנו.

עפר שלח: ירון, שתי שאלות עובדתיות קצרות.

עפר שלח: הראשונה היא האם התייעצו אתכם, לשכת יועצי המס, לפני תיכון התוכנית?

עפר שלח: השאלה השנייה היא האם אתה יכול לתת לנו את הדלתא בכסף בין המצב הנוכחי לבין מה שאתה אומר עכשיו, בכמה זה יעלה יותר?

ירון גינדי: האוצר לא התייעץ, השיח שהיה לנו הוא אך ורק עם מנהל רשות המיסים.

ירון גינדי: מבחינתו הוא עשה כל שאפשר במסגרת התקציבים שניתנו לו.

ירון גינדי: כמו שהבנתי, אם הולכים לחוק מס רכוש בקרן הפיצויים לכלל המגזר העסקי במשק, מקטון ועד גדול, מה שאמרו לי באוצר זה שהעלות היא 30 מיליארד שקלים, ואז בעצם פיצו את כל המשק על ההפסדים – אלו ההערכות שלהם.

ירון גינדי: אנחנו מבינים - - -

עפר שלח: 30 מיליארד על איזו תקופה?

עפר שלח: אנחנו מבינים שמה - - -

אנטאנס שחאדה: לעסקים קטנים וגדולים, לכל העסקים.

ירון גינדי: לכל המגזר העסקי, זה מה שאני הבנתי.

עפר שלח: אבל לאיזו תקופה?

עפר שלח: הרי זו אחת מהבעיות עם המשבר הנוכחי – אנחנו לא יודעים את משכו.

עפר שלח: אתה יכול לומר לנו עד מתי יכסה הסכום הזה של 30 מיליארד?

ירון גינדי: אני לא יודע להגיד.

ירון גינדי: אני יודע שבאוצר הם עשו את הבדיקות האלה וצריך לשאול אותם.

ירון גינדי: מה שעשו עכשיו, לדעתי מי שיקבל במהלך הזה, יש 540,000 עסקים בסך הכול, במהלך הזה יקבלו כ-200,000 עצמאיים, בפעימה השנייה אולי זה יגיע לכך.

ירון גינדי: הרוב המוחלט יקבל סכומים נמוכים.

ירון גינדי: אני גם לא מבין את המספרים, נאמר לנו שהעלות היא שלושה מיליארד או 2.9 או2.6.

ירון גינדי: מה אסף אמר?

עפר שלח: בין 2.6 ל-2.9.

ירון גינדי: אז יש פה משהו מוזר.

ירון גינדי: אני יודע שבמהלך הראשון, ב-7 באפריל 2020, הם אמורים להזרים בין 900 מיליון למיליארד שקל לחשבונות הבנק של העצמאיים.

ירון גינדי: עזבו שהם יקבלו חצי בחזרה כמו שאמרתי.

ירון גינדי: מי שמרוויח 15,000 שקלים משלם מס שולי בערך של 31% , משלם ביטוח לאומי זה 17.83%, וכפי שמיקי לוי אמר, אותי אדם ישלם 2,930 שקלים מס הכנס וביטוח לאומי.

ירון גינדי: אבל משהו לא מסתדר לי במספרים.

ירון גינדי: אם אתם עכשיו מזרימים כמעט מיליארד שקלים, איך יכול להיות שהמהלך השני - - -

אסף וסרצוג: כי המענק השני הוא 8,000 שקלים.

ירון גינדי: ההבדל בין 6,000 ל-8,000 לא מביא אותי ממיליארד ל-2 מיליארד, זה לא מכפיל את הסכום.

אסף וסרצוג: אני לא יודע מאיפה המספרים שאתה מקבל אבל זה הנתון.

עפר שלח: ירון, יש לנו עוד לא מעט עניינים לעסוק בהם, תודה רבה.

עפר שלח: אבקש תגובה קצרה של אסף וסרצוג, אנחנו נעשה סבב קצר של חברי כנסת, אחר כך ידבר הראל ויזל על בעיות של בעלי עסקים גדולים יותר.

עפר שלח: אסף, בבקשה.

אסף וסרצוג: ירון, לגבי מה שאמרת בסוף, רשות המיסים זה משרד האוצר.

אסף וסרצוג: זה שלא דיברו איתך מאגף זה או אחר, בסוף רשות המיסים ריכזה את הטיפול בנושא הזה בישורת האחרונה שלו וגם לאורך הדרך.

אסף וסרצוג: לגבי שנת 2019:

אסף וסרצוג: כרגע חלק יקבלו, יש בעיה של בדיקה מכיוון שחסרים דוחות כספיים ועובדים למציאת פתרון.

אסף וסרצוג: המענק הראשון יתקבל לפני חג הפסח.

אוסאמה סעדי: אסף, פסח זה בשבוע הבא.

אוסאמה סעדי: אתה יכול להבטיח לכל האזרחים?

יוליה מלינובסקי: אוסאמה, אף אחד לא יקבל שום דבר לפני הפסח.

אוסאמה סעדי: אתה בטוח?

אוסאמה סעדי: אתה מדבר פה ושומעים אותך וזה מוקלט.

אוסאמה סעדי: אתה אומר שהמענקים לחל"ת וגם לעצמאיים יכנסו לפני הפסח?

אוסאמה סעדי: לפני רמאדאן?

אסף וסרצוג: דמי האבטלה משולמים כרגיל ב-1 בכל חודש.

יוליה מלינובסקי: אבטלה משולמת ב-17 בחודש.

אסף וסרצוג: ראש רשות המיסים מבטיח שמענק העצמאיים ישולם לפני פסח.

רועי כהן: אבל למה אתם מתנגדים לביטול המס על המענק?

אסף וסרצוג: גם ראש הממשלה אמר, וזה יהיה רוחבי, יש קרן של 70 מיליון שקלים שהמטרה שלה היא גם לסייע למי שנופל בין הכיסאות.

אסף וסרצוג: כשנותנים פתרונות רוחביים הרבה פעמים יש - - -מייצרים כלים.

אנטאנס שחאדה: אסף, לפי הביטוח הלאומי התשלום של הבטחת ההכנסה יועבר ב-6 באפריל 2020 ותשלום דמי האבטלה יועבר ב-12 באפריל 2020.

אנטאנס שחאדה: זה כבר אחרי פסח.

אסף וסרצוג: לדעתי יקדימו את תשלום אפריל בגלל הפסח, תינתנה מקדמות משמעותיות כבר ב-1 באפריל 2020.

אסף וסרצוג: אני אוודא את זה מול הביטוח לאומי, כבר הצהירו שהם יתנו את התשלומים מוקדם יותר.

רועי כהן: אסף, למה אתה מתנגד שזה יהיה פטור ממס כמו מס הכנסה שלילי.

רועי כהן: רק תענה לי על זה.

אסף וסרצוג: מס הכנסה שלילי הוא פשוט מתחת לרף המס ולכן הוא פטור.

אסף וסרצוג: זה לא שיש - - -

רועי כהן: אבל למה אגף התקציבים מתנגד?

אסף וסרצוג: אין מדובר ב-"התנגדות של אגף תקציבים", אגף התקציבים הוא חלק ממשרד האוצר.

אסף וסרצוג: אומר שהכנסה במדינת ישראל חייבת במס.

אסף וסרצוג: זה נכון לשכירים, לעצמאיים ולכל אחד.

אסף וסרצוג: לרגע אומר מילה אחת - - -

מיקי לוי: רגע, עופר - - -

עפר שלח: שנייה, מיקי.

מיקי לוי: מנהל רשות המיסים תומך בהורדת המיסוי כרגע ואגף התקציבים מתנגד.

עפר שלח: אני אגיד יותר מזה: אפשר בלי לוותר על העיקרון.

עפר שלח: חבר הכנסת מיקי לוי אומר שמנהל רשות המיסים תומך בוויתור על המס הזה ואגף התקציבים מתנגד, אנא התייחס לזה.

עפר שלח: בנוסף: אני אומר לך שאני מבין שאתם לא רוצים לוותר על העיקרון שכל הכנסה חייבת במס, אבל כל התקרות האלה, אתם יכולים בתקנות שעת חירום או בתקנות שיבואו לוועדה הזו ויאושרו בשעה וחצי, לשנות את התקרות כך שהמענקים הללו לא יהיו חייבים במס.

עפר שלח: הרי זה לא הגיוני בכלל.

אוסאמה סעדי: לא כל פעם יש שעת חירום.

אסף וסרצוג: ראשית, אין מחלוקות ביננו לבין רשות המיסים.

אסף וסרצוג: לגבי מה שנאמר קודם: זה לא נכון שמי שמקבל 6,000 יורד לו ל-3,000, כל אחד מקבל לפי המס השולי שלו.

אסף וסרצוג: אני לא יודע למי יש מס שולי של 50%.

אסף וסרצוג: מה שדיבר עליו ירון - - -

עפר שלח: לא, ירון נתן דוגמה.

עפר שלח: אם יש לך הכנסה של 16,000 השולי זה 31% ועוד ביטוח לאומי זה יוצא 50%.

אסף וסרצוג: לא, מה שירון אמר זה כמו במענק עבודה יש מה שנקרא: "טרפז".

אסף וסרצוג: זה כך גם במס הכנסה שלילי.

אסף וסרצוג: זה מתחיל לרדת מהיקף מסוים עד לגובה המינימלי בצד השני.

אסף וסרצוג: אז זה המצב במקרה הזה וזה לא קשור למיסוי.

יוליה מלינובסקי: יש לנו כמה שאלות.

אסף וסרצוג: אנחנו כבר הבנו.

אסף וסרצוג: מס שולי, מס שוליים, הבנו.

אסף וסרצוג: אנחנו מכירים את השפה של אגף התקציבים, אתה לא מחדש לנו פה.

אסף וסרצוג: זה לא אגף תקציבים, כך עובד מיסוי.

אסף וסרצוג: רק רוצה לדבר על הדברים שעלו ואחר כך אענה לכל שאלה שיש לכם.

אסף וסרצוג: הנקודה הראשונה לגבי למה זה מתחיל לרדת ולמה רק עד 20,000 הכנסה חייבת וכן הלאה וכן הלאה.

אסף וסרצוג: עוד פעם, בסוף או שאנחנו נותנים הרבה למעט או שנותנים מעט להרבה.

אסף וסרצוג: אפשר היה להחליט שנותנים גם למי שיש לו הכנסת חייבת של 50,000 שקלים בחודש או 100,000 שקלים בחודש.

אסף וסרצוג: אז המענקים היו קטנים אבל כולם היו מקבלים משהו, ואז היו אומרים, ובצדק, "מה זה עוזר שאדם מקבל 100,000 שקלים".

אסף וסרצוג: צריך היה לתחום את זה במקום כל שהוא.

יוליה מלינובסקי: מה זה הכנסה חייבת - - - אתה יודע שזה גרושים.

יוליה מלינובסקי: בסוף בן אדם בחודש יוצא לו 12,000 שקלים.

אסף וסרצוג: תנו לי להשלים את הטיעון.

יוליה מלינובסקי: זה לא נכון להסתכל על הברוטו.

יוליה מלינובסקי: בתוך הכנסה חייבת של 20,000 שקלים יש את השכירות, ההוצאות, מיסים.

יוליה מלינובסקי: עם כל ההוצאות בסוף זה יוצא 12,000 שקלים.

יוליה מלינובסקי: איך אתה יכול להסתכל ככה?

יוליה מלינובסקי: זה כמו שאתה מסתכל על משכורת ברוטו ובסוף אתה רואה את הנטו.

יוליה מלינובסקי: זה משהו אחר, אסף, זו עבודה בעיניים, אם היית אומר "הכנסה חייבת של 50,000 או 100,000" זה משהו אחר.

יוליה מלינובסקי: במקום לעשות הליך פשוט של נתינת 6,000 שקלים לכל עצמאי על הכנסה חייבת, בלי הסרבול הזה של דוחות מימי הביניים.

יוליה מלינובסקי: כשאתם רוצים לגבות מס אתם יודעים לעשות זאת מצוין, פה אתה מסרבל.

יוליה מלינובסקי: זה ייתן מצב שאנשים לא יקבלו.

יוליה מלינובסקי: העבירו 6,000 עכשיו לכל העצמאיים לחשבון הבנק, מאוד פשוט, בלי כל סיפורי הסבתא האלו.

אסף וסרצוג: עוד פעם, אנחנו עובדים בעולם של הכנסה חייבת, בעולם של הכנסה ברוטו.

אסף וסרצוג: אני רוצה לומר מילה על ההבדל בין שכיר לעצמאי: זה לא הדיון פה אבל אפשר גם לנהל על זה דיון נפרד, רועי דיבר על זה אבל חשוב לי להגיד - - -

יוליה מלינובסקי: שאלתי למה אי-אפשר לפשט את ההליך.

יוליה מלינובסקי: יותר פשוט יותר בריא.

יוליה מלינובסקי: עכשיו אתה עושה עבודה שיועצי מס יצטרכו להסביר לאנשים מה לעשות.

יוליה מלינובסקי: אנחנו בשעת חירום, אתם יודעים להעביר את התקנות לשעת חירום בין לילה, אנחנו מקבלים כל בוקר הודעות דרמטיות מראש הממשלה.

יוליה מלינובסקי: פה, כשצריך לעשות במקום, הכול נהיה פתאום מסובך, אני לא מצליחה להבין את זה.

יוליה מלינובסקי: ועוד שאלה - - -

אסף וסרצוג: אתם לא נותנים לי להשלים את התשובות.

יוליה מלינובסקי: אני הבנתי ממנכ"ל משרד האוצר שכל הסיפור הזה לא צריך אישור של הכנסת, עכשיו אני מבינה שכל זה צריך אישור של הכנסת.

יוליה מלינובסקי: האם זה נכון?

מיקי לוי: יש לי הצעה קטנה.

עפר שלח: אני אבקש מאסף להשלים את תשובתו.

אסף וסרצוג: לגבי השאלה המשפטית: חלק מהדברים צריכים לעבור אישור כנסת וחלק לא.

אסף וסרצוג: אני מניח שהיועצת המשפטית של הוועדה תדע לענות על כך טוב ממני.

אסף וסרצוג: אומר משהו על ההבדל בין שכירים לעצמאיים: שכיר הוא לא עצמאי, שכיר ועצמאי חיים בשני עולמות נפרדים.

אסף וסרצוג: שכיר קם בבוקר ואומרים לו מתי לקום ומתי לחזור, מערכת המיסוי שלו היא שונה, האופן שבו הוא עובד אחר.

אסף וסרצוג: עצמאי מחליט איפה וכמה הוא עובד, הוא אדון לעצמו, מערכת קיזוז המס שלו שונה, הוא משלם דמי ביטוח לאומי נמוכים יותר, אזכיר שלפני כמה שנים נכנסה רפורמה להפחתת דמי הביטוח הלאומי שמשלמים עצמאיים כדי שהם יפרישו לרזרבות ולפנסיה, וממנה יוכלו גם למשוך כסף בשעת משבר.

אסף וסרצוג: על אף ההבדל הגדול, מתוך הבנה של המצב, ואני מבין שרועי וירון חושבים שזה לא מספיק, נעשה כאן מהלך שהוא חסר תקדים מהבחינה הזו שמדינת ישראל נותנת רשת ביטחון סוציאלית לעצמאיים.

אסף וסרצוג: אני רוצה להגיד משהו לגבי מצב החרום: אם אנחנו נמצאים בעולם שבו "נזרוק כסף לשוק ויהיה בסדר", דיברתם מקודם על סכום של 30 מיליארד, הדברים האלו הם ברמה של חודש.

אסף וסרצוג: אפשר להנשים את המשק ומשהו יקרה.

אסף וסרצוג: צריך להבין שאנחנו מנהלים משבר מתוך חוסר וודאות.

אסף וסרצוג: אי-אפשר רק לתת, יש לעשות צעדים מדודים ויש לנו הרבה דברים לדאוג להם.

אסף וסרצוג: אני בטוח שכל אחד חושב שצריך יותר.

אסף וסרצוג: מאחורי התהליכים יש המון מחשבה והתייעצות עם כמות גדולה של כלכלנים ובעלי עסקים קטנים וגדולים, וכן עם גורמי הממשלה השונים, על מנת להביא תוכנית טובה.

אסף וסרצוג: אני חולק על האמירה שהתוכנית לא נותנת מענה.

אסף וסרצוג: שוב, כל אחד יכול לטעון שהמענה איננו מספק, אבל התוכנית נותנת מענה סוציאלי שמאפשר להחזיק את הראש מעל המים והיא נותנת מענה שמאפשר למרבית העסקים לצלוח את התקופה.

אסף וסרצוג: האתגר המשמעותי שלפנינו הוא מה יקרה לאחר הפסח.

אסף וסרצוג: אם אנחנו נהיה בעולם שממשיך לשמור אותנו למטה אז יהיה קשה מאוד לצמוח.

עפר שלח: כמי שהיה מראשי שדולת העצמאים בשש השנים האחרונות אני רוצה לומר לך שזה נכון שעצמאי מחליט מתי לקום בבוקר, אבל זכויותיו הסוציאליות, בגלל ההיסטוריה של מדינת ישראל, הן אפסיות ביחס לשכירים במשק.

עפר שלח: וגם לשכירים - - -

אסף וסרצוג: זה לא נכון, אדוני היושב-ראש.

אסף וסרצוג: עצמאי יודע לעשות המון דברים ששכיר בכלל לא יודע לעשות.

עפר שלח: עסקנו בזה די הרבה.

עפר שלח: אני רוצה לצרף את הראל ויזל, הבעלים של רשת פוקס והמייצג של עוד רשתות גדולות שמעסיקות עשרות אם מאות אלפי אנשים.

עפר שלח: הראל, בבקשה.

הראל ויזל: קודם כל, תודה.

הראל ויזל: אנחנו מאגדים גם רשתות קטנטנות, כ-400 רשתות ובהן 300,000 מועסקים.

הראל ויזל: למעשה 300,000 משפחות, אלו החבר'ה הראשונים שיצאו לחל"ת כי סגרו לנו את כל העסקים.

הראל ויזל: זה בהחלט לא רק רשתות גדולות.

הראל ויזל: אני מייצג גם מישהו שבסוף הדרך זו חנות פלאפל אחת קטנה שהוא כרגע נמצא על מצב של רעיונות אובדניים, מצב נוראי, אני רוצה להציג רגע לאסף את הדברים כמות שהם.

הראל ויזל: פעם אחת, כשמדברים כרגע על 80 מיליארד שקל, ולוקחים בתוך זה אולי 30 מיליארד שקל הלוואות שהבנקים נותנים בכלל, וכולם מתכוונים להחזיר את כל ההלוואות, אז כל המספר של 80 מיליארד שקל בואו נגיד לעם ישראל שזה כנראה פחות ובאמת מדובר בכ-50 מיליארד.

הראל ויזל: מפני שאם אתם מציעים הלוואות דרך הבנקים בשווי של 30 מיליארד שקלים, נכון שיש ערבות מדינה, אבל כל אחד הולך להחזיר את ההלוואות אז המספק שהמדינה נותנת הוא לא 80 מיליארד מפני שחלק מזה, 30 מיליארד, אלו הלוואות שיוחזרו, אז למה להגיד "80 מיליארד"?

הראל ויזל: אז תגיד "200 מיליארד" ותספרו את כל ההלוואות שהעסקים לוקחים, ותגידו שהמדינה נותנת.

הראל ויזל: בולשיט מוחלט, מדובר אך ורק ב-50 מיליארד.

הראל ויזל: בנושא ההלוואות: לקח שבועיים להכין את התוכנית הכלכלית המפוארת, ובזמן הזה לא עבדו במקביל כמו במדינה נורמלית, האוצר ישב וניסה לחשוב איך לסדר את ההלוואות, אבל ביום שהאוצר הציע את ההצעה, תיכנסו כרגע כולם לאתר של משרד האוצר אחרי שהודיעו על ההלוואות, תנסו לקחת הלוואות דרך הבנקים – זה זורק אותך מיד מתוך האתר.

הראל ויזל: אין כרגע דרך לתת הלוואות כי עכשיו, וזה אני יודע מהאוצר ומאסף, מתחיל המשא ומתן בין האוצר לבנקים כדי לתת את ההלוואות.

הראל ויזל: הייתי באוצר השבוע ואמרתי שהעסקים צריכים חמצן במהירות, אין להם במה לשלם את משכורת 15 יום הראשונים של מרץ 2020, ידעתם את זה.

הראל ויזל: עבדתם בינתיים על תוכנית ההלוואות אבל לא התחלתם את המשא ומתן במקביל מול הבנקים, כרגע אי-אפשר לקבל את ההלוואות שכחלון הציג כי אתם עדיין במשא ומתן עם הבנקים.

הראל ויזל: זה פשוט מאוד חלם.

הראל ויזל: עד שהגעתם לתוכנית יכולתם לנהל את המשא ומתן עם הבנקים.

הראל ויזל: כרגע ה-30 מיליארד הלוואות שהצגתם אותם כעזרה מהמדינה ומתקציב המדינה, זה לא כך, כרגע המספר האמיתי הוא 50 מיליארד ואתם זורים חול בעיניים.

הראל ויזל: גם עסק קטן שרוצה, אין דרך לקחת הלוואה כרגע.

הראל ויזל: זה נעול, זה סגור, אולי זה ייפתח בשבוע הבא, אחרי זה כל עסק יתחיל להיכנס למשא ומתן מול הבנקים וזה יארך שבועיים.

הראל ויזל: אתם פשוט מאוד מספרים סיפורים בטלוויזיה ולא קורה כלום.

הראל ויזל: נושא שני: מי הכניס את הרעיון הגאוני הזה להציב רף שחברה שמעל מיליארד ומאתיים של מחזור לא יכולה לקחת הלוואה.

הראל ויזל: אמרתם לי שיפתרו את זה, כרגע זה לא היה בתוכניות של מה שדיברנו, זה מוסיף שכל - - -

אסף וסרצוג: אין רף כזה, הראל, אנחנו מדברים על זה כמה פעמים ביום ואתה אמור לדעת את זה.

הראל ויזל: אסף, תן לי לסיים.

הראל ויזל: חברה של מעל מיליארד מאתיים, ויש לנו לפחות עשר חברות כאלה בשוק האופנה והקמעונאות, שזקוקות להלוואות במהרה.

הראל ויזל: דבר נוסף: עסק שמפעיל, "קפה קפה" למשל, שיש לו 314 סניפים שכולם זכיינים, הוא נמצא במענקים במצב הכי רע.

הראל ויזל: הוא מדמם כרגע במטה שלו שמפסיד 54 מיליון שקלים בחודש, אבל בגלל שהעסק שלו בנוי לזכיינים אז בתוכנית המענקים הוא נפגע הכי הרבה כי המטה שלו קטן.

הראל ויזל: הפתרון הוא פשוט, הלוואות ומהר לכולם.

הראל ויזל: תתחילו את המשא ומתן עם הבנקים, תנו לנו לקחת הלוואות לכל העסקים, קטנים בינוניים וגדולים, מהר, קל, בלי בירוקרטיה, בלי דיבורים, בלי בירבורים, לקבל את ההלוואות מהר כדי לשפר את תזרים המזומנים.

הראל ויזל: לגבי המענקים אמרתי כרגע שהמענק היחידי שצריך להיות לכל העסקים זה בדיוק חתך מהדלתא של הירידה שלו ב-2020 ל-2019 כשהמדינה למעשה סגרה לנו את העסקים.

הראל ויזל: חייבים לתת מענק על הדלתא בירידה.

הראל ויזל: המענק שהמצאתם כרגע הוא בכלל לא מענק של הדלתא בירידה, הוא המענק שבא ואומר: כשיחזור המשק תתנו לפי מספר עובדים שנקלוט בחזרה.

הראל ויזל: מה זה קשור למצב כרגע כשכולנו מדממים למוות?

הראל ויזל: אני פוגש בעלי חנויות קטנות, אין להם שקל לשלם.

הראל ויזל: עזוב אותנו שאנחנו חזקים, הם מקבלים מכתב מבעל נכס ברחוב רוטשילד או ברחוב יפו בירושלים שהוא כרגע הולך איתם לבית משפט כי הם לא משלמים לו שכר דירה.

הראל ויזל: זה לא שהם לא רוצים, פשוט אין להם כסף לאוכל.

הראל ויזל: תבינו את זה, כל העסקים של כל החנויות ברחובות ובקניונים חיים מהיד לפה, מהכסף של מה שהם היו אמורים למכור.

הראל ויזל: הם היו יכולים לשלם משכורות עד 25 למרץ, מעבר לזה הם כבר לא יכולים לשלם משכורות.

הראל ויזל: למה ללכת על המענקים ולשלם אותם במאי וביוני הקרובים על החזרת עובדים למשק, למה לא היום?

הראל ויזל: כל עסק, כמו שהיה בסבבים בעזה, כשסגרו את החנויות בדרום הודעתם שמודדים את דלתת הירידה של כל עסק ולפי הירידה שלו במחזור נותנים פיצוי מידי, אני לא מבין למה לא לעשות את זה ככה, ולמה כל מסלול ההלוואות תקוע.

הראל ויזל: לאנשים אין כסף, כל הענף שלנו צריך כרגע להכין מלאים לחורף, כל הקיץ דורש מאות מיליונים להכנת מלאים.

הראל ויזל: אני לא אומר שהמלונות לא חטפו סטירה, אבל במלונות, להבדיל מהעסקים שלנו, יש לו שני דברים עיקריים לטפל בהם: שכר דירה ועובדים שהוא הוציא לחל"ת.

הראל ויזל: לנו יש גם מלאים, קניתי מלאי ב-900 מיליון שקלים לחורף, המלאי כבר במחסנים.

הראל ויזל: כל החברות בענף האופנה, ההנעלה, הצעצועים, האביזרים – כולם רכשו מלאי שיושב במחסן, בבתי המלון אין את הבעיה הזו.

הראל ויזל: אתם חייבים לתת מענק מידי לפי הירידה במחזור היום ולא בעוד ארבעה חודשים עם החזרת עובדים למשק.

הראל ויזל: היום לתת את המענקים כי לא יהיה למי לתת את המענקים.

הראל ויזל: אתם סופרים את ה-20 מיליארד שקל של ההלוואות בתוך ה-80 מיליארד, זה לא כסף שלכם, זה כסף של הבנקים.

הראל ויזל: למה אתם אומרים שזו תוכנית שלכם?

עפר שלח: נעבור לסבב תגובות של חברי הכנסת.

עפר שלח: יואב סגלוביץ', בבקשה.

יואב סגלוביץ': שני דברים: האם נוכל לשמוע התחייבות במהלך היום שאכן הכול ייכנס עד ערב פסח?

יואב סגלוביץ': אותו הדבר לגבי ההבטחות של ביטוח לאומי על התשלום ליוצאים לחל"ת.

יואב סגלוביץ': שתהיה התחייבות מדינתית שהציבור יוכל לדעת אותה.

יואב סגלוביץ': דבר שני: אני חושב שמה שלא יקרה, בעת החירום הזאת יש לעשות חשיבה נוספת, אני פונה לאסף, לחשוב מה אפשר להוסיף לעצמאיים בכל הגזרות.

עפר שלח: מיקי לוי, בבקשה.

מיקי לוי: אני ביקשתי מערן יעקב, מנהל רשות המיסים, לשבת עם כל המייצגים – לשכת עורכי הדין, לשכת יועצי המס, לשכת רואי החשבון, לה"ב, התעשיינים – אנחנו יכולים להעלות כל פעם בעיה שמפריע למישהו אחר ולא נגמור לעולם.

מיקי לוי: אם לא נכנס שולחן עגול, כמו שעשיתי בהיותי באוצר בכל רבעון, כל הנציגים והמייצגים מול אג"ת, רשות המיסים ועוד.

מיקי לוי: אם לא נעשה זאת אנחנו נשב כאן עוד עשר שנים וכל פעם נשמע בעיה אחרת.

מיקי לוי: זה לא ייפתר לעולם ולכן יש להכריח את האוצר לערוך ישיבה מקצועית לחלוטין.

מיקי לוי: אחרת לא נצא מזה.

עפר שלח: חבר הכנסת משה אבוטבול, בבקשה.

משה אבוטבול: רוצה להודות לאסף, העברתי אליו את הפנייה לגבי המשמר האזרחי וכבר הוא מטפל בנושא.

משה אבוטבול: בנוסף, הציבור במדינה מתקשה להבין את כל ההנחיות.

משה אבוטבול: יוצאות כל מיני הנחיות ולא כל בעלי העסקים מודעים.

משה אבוטבול: אם אפשר שיהיה גוף אחד שירכז את כל המידע לגבי ההטבות וינגיש את המידע בצורה פשוטה.

משה אבוטבול: בעיקר לעסקים הקטנים שמתמוטטים ואין להם איך להחיות את בני ביתם.

משה אבוטבול: פשוט קצת יותר נגישות, להסביר בצורה ברורה יותר מה כן ומה לא ואז יהיה להם קל לדעת איפה הם עומדים.

ג'אבר עסאקלה: אני אתחיל מעניין הגבלת הגיל: עקרון הגבלת הגיל הוא עקרון מוזר בעיקר כשאנחנו מצויים בתוך משבר כלכלי רציני.

ג'אבר עסאקלה: מצד אחד בני 18 ו-19 לא יוכלו לקבל דמי אבטלה, אי-אפשר לסמוך על המשפחה.

ג'אבר עסאקלה: חבר'ה, האנשים האלו עבדו ועובדים או לומדים, חייבים להסתכל עליהם ולהרחיב את הזכויות.

ג'אבר עסאקלה: הגבלת גיל הזכאות לעצמאיים ל-23 זה בלתי-אפשרי.

ג'אבר עסאקלה: אם אני לוקח את הבן שלי שהוא בן 23 והתחיל משהו לפני שנה, עכשיו הוא לא זכאי לכלום.

ג'אבר עסאקלה: איך אפשר להפקיר את האנשים בצורה כה ברוטלית?

ג'אבר עסאקלה: התחושה הכללי שיש באוצר של עשייה, בסופו של דבר כל מה שיישאר לעצמאיים יכסה בקושי חצי מהשכירות שלהם, לא יישאר להם כסף, אני מסכים עם כל מה שאמר רועי כהן.

ג'אבר עסאקלה: משרד האוצר יודע לעשות בעיות לאלה שצריך לשלם להם.

ג'אבר עסאקלה: עכשיו, יש אנשים שיש להם זכויות אצל מס הכנסה.

ג'אבר עסאקלה: כל מי שזכאים למס הכנסה שלילי – מענקי עבודה – משנת 2019, הם אמורים לקבל את המענק ביולי 2020.

ג'אבר עסאקלה: למה לא להקדים להם את התשלום במידי לפני החגים?

ג'אבר עסאקלה: זה אפשרי.

ג'אבר עסאקלה: יש קרן מיוחדת לאלו שנפלו בין הכיסאות.

ג'אבר עסאקלה: אני רוצה שתסתכלו על קבוצה שנפלה בין הכיסאות, כוונתי לציבור הסטודנטים.

ג'אבר עסאקלה: בקרב הסטודנטים מי שעבד כבר לא עובד, הם צריכים גם לשלם שכר לימוד, בחלק מהמוסדות יש לימוד מרחוק ואז יש הצדקה לגבות שכר לימוד, חלק גדול שוכר מעונות סטודנטים או דירות, אף אחד לא מסתכל על האנשים האלה.

ג'אבר עסאקלה: אני פניתי למכללות ולאוניברסיטאות לוותר להם לפחות על חלק משכר הדירה במעונות.

ג'אבר עסאקלה: יש היענות חלקית כמו פריסת תשלומים נוחה יותר אבל המוסדות לא יכולים לוותר לגמרי על התשלום.

ג'אבר עסאקלה: נושא ההשכלה הגבוהה והסטודנטים לא קיים בתוכנית וצריך להסתכל עליו באופן רציני.

ג'אבר עסאקלה: נושא זכאות לדמי אבטלה לעצמאיים: אני שמח שיש את הסעיף הזה.

ג'אבר עסאקלה: אני חושב שתפקידנו כוועדה הוא ללחוץ להרחבת הסעיף כדי להחיל את הזכאות גם על העצמאיים.

ג'אבר עסאקלה: זו הצעה שצריך להפנות לשר האוצר ולקדם אותה במהרה, תודה רבה.

עפר שלח: אוסאמה סעדי, בבקשה.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, אני חוזר על בקשתה של תמר זנדברג שלא נמצא כאן היום, להזמין עוד פעם את מנכ"ל משרד האוצר שי באב"ד לדיון בוועדה לאור התוכנית שהוצגה ולאור הבקיעים שכולנו שמענו שיש בה.

אוסאמה סעדי: גם ביחס לעצמאיים, גם ביחס לשכירים.

אוסאמה סעדי: אבקש להזמין אותו לשבוע הבא.

עפר שלח: שבוע הבא הוא שבוע קצר.

עפר שלח: אני חייב להגיד לך שהתשובות של אסף וסרצוג אולי לא משביעות את רצון כולם אבל הן לפחות תשובות.

עפר שלח: כשישב פה מנכ"ל האוצר ואמר על כל דבר "חכו לתוכנית הכלכלית", אני מעדיף לקבל תשובות קונקרטיות.

אוסאמה סעדי: אני חושב שאנחנו צריכים לקבל תשובות משי באב"ד שהוא הנציג הבכיר של משרד האוצר.

אוסאמה סעדי: אני מסכים עם מיקי לוי שתוכנית כזו הייתה צריכה להיעשות בתיאום, בהתייעצות עם כל הנציגים, גם של העצמאיים וגם של השכירים, על מנת שאת כל מה שאנחנו שומעים עכשיו היה אפשר לפתור אם היו מקיימים שולחן עגול ולא רק בחדרים של פקידי משרד האוצר.

אוסאמה סעדי: לעניין המובטלים: אני חוזר ומבקש, אדוני היושב-ראש, שתפנה באפן רשמי למנכ"ל משרד האוצר וגם למנכ"ל הביטוח הלאומי על מנת לוודא שהכסף ייכנס לפני יום שלישי.

אוסאמה סעדי: עבור חלק מהמשפחות הללו זה משהו אקוטי.

אוסאמה סעדי: יש לפנינו פסח, פסחא ורמאדאן.

אוסאמה סעדי: לגבי הגיל - - -

עפר שלח: לא כל אחד ידבר בעניין הגיל.

אוסאמה סעדי: זה טוב שהורידו מ-28 ל-23 - - -

עפר שלח: מיקי חיימוביץ', בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שהבעיה הגדולה בתוכנית האוצר היא שכובד המשקל הוא תזרימי, מדובר על מתן הלוואות, תשלומים, דחיית מיסים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו לא רואים שפשוט נותנים כסף, אנשים זקוקים יותר לכסף ופחות להלוואות ולדחיית תשלומים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו רואים שבמדינות אחרות המדינות נותנות כסף כי זה מה שהאנשים צריכים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת, לגבי המגזר הציבורי, שהמגזר הציבורי צריך לתת כתף ולשלם מחיר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': צריך להיות קיצוץ רוחבי של כל האנשים שמרוויחים סכומים גדולים במגזר הציבורי.

יוליה מלינובסקי: גם מקבלים פנסיות תקציביות, אולי מהצבא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יסלח לי הראל ויזל, אני חושבת שהמלאים במקרה הזה הם פחות חשובים, כרגע חשוב יותר שאין פה מנגנונים לעידוד מעסיקים לשימור עובדים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו צריכים לעזור למעסיקים לשמור על העובדים שלהם וזו הבעיה הגדולה ביותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אסיים בזה שאיננו רואים בתוכנית טיפול נקודתי בענפי התעופה והתיירות.

עפר שלח: נקדיש לשני הענפים הללו דיון נפרד.

יוני פינגולד: וגם ענפי התרבות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מסכימה, גם תחום התרבות, וגם נושא העיר אילת ששם יש בעיה חמורה.

עפר שלח: ראש עיריית אילת איתנו.

עפר שלח: הוא יציג את הבעיה לקראת סוף הדיון.

עפר שלח: אנטאנס שחאדה, בבקשה.

אנטאנס שחאדה: אני אשמח לשמוע מאסף האם התוכנית מתייחסת לאסטרטגיית היציאה מהמשבר.

אנטאנס שחאדה: ההתרשמות שלי היא שהתוכנית מניחה שהמשבר לא יארך עוד זמן רב, הצפי הוא שבוע או שבועיים אחרי הפסח שהמשק יתחיל לצאת ממצב החירום.

אנטאנס שחאדה: אחרת, התוכנית - - -

עפר שלח: לפחות אתה אופטימי.

אנטאנס שחאדה: אני מסתמך על התוכנית.

אנטאנס שחאדה: אחרת נזדקק כבר בחודש הבא לעוד תוכנית, אחרת גלגלי הכלכלה יעצרו לשנים רבות.

אנטאנס שחאדה: אני מציע ללמוד ממדינות אחרות, אנגליה צרפת ואיטליה, הן נתנו את הכסף על מנת לשמור על מקומות העבודה ולא הוציאו את האנשים לחל"ת.

אנטאנס שחאדה: במדינות אלו נותנים את המשכורת ישירות למועסקים ובמקביל משאירים את העובדים בעבודה שלהם.

אנטאנס שחאדה: אסיים בהערה קצרה לגבי הגיל.

אנטאנס שחאדה: יש לקחת בחשבון שגם התא המשפחתי מצוי עתה במשבר, אז לא להניח שצעירים שעובדים שנה או שנתיים יכולים לסמוך על כך שהתא המשפחתי ידאג להם.

אנטאנס שחאדה: כפי שאנחנו שומעים, גם שכירים וגם עצמאיים - - -

עפר שלח: לא, ג'אבר, התשובה היא לא.

ג'אבר עסאקלה: - - -

עפר שלח: ג'אבר, זו תהיה הפעם האחרונה שאתה מדבר בוועדה.

עפר שלח: אני לא מוכן לדבר הזה, מספיק.

עפר שלח: אסף וסרצוג, בבקשה.

אסף וסרצוג: התייחסו פה לתוכנית והעבירו הרבה ביקורת.

אסף וסרצוג: שוב, אפשר להגיד שזה לא מספיק, אבל התוכנית היא בהחלט טובה ואפשר לדבר יותר לעומק על המדיניות שעומדת מאחוריה.

אסף וסרצוג: הסתכלנו על מה שנעשה בעולם ואיך מתייחסים לזה.

אסף וסרצוג: אגיב לדברי הראל ויזל: בכל מקום בעולם כשמתייחסים להרכב העלויות מתייחסים גם לאשראי שמועמד על ידי הבנקים.

אסף וסרצוג: זה לא אשראי שהראל ויזל הביא בעצמו, זה אשראי שנוצר בגלל שהמדינה העמידה ערבות ויצרה תנאים מיטיבים לגבי הסכומים הללו.

אסף וסרצוג: אנחנו לא סופרים את הכול אבל כן ממנפים את התקציבים שבעזרת תקציב מדינה.

אסף וסרצוג: מה שאנחנו סופרים כתקציב זה את הדיפולט, את מה שלא ייפרע בסופו של דבר כי העסקים לא יצליחו לשלם, אבל האפשרות שאנחנו מעמידים כמה מאות מיליונים כערבות מצליחה להעמיד הרבה מאוד מיליארדים מול הדבר הזה, וזה בהחלט משהו שיש לזקוף לטובת התוכנית.

הראל ויזל: - - - מיליארדים, לא מאות מיליונים.

אסף וסרצוג: בסדר, הראל, אתה גם ככה תתקשר - - -

עפר שלח: רק בשביל לדייק, בתוך ה-80 מיליארד אתם כן הצגתם את כל האשראי שיווצר ולא את הדיפולט שיהיה לכם מזה.

אסף וסרצוג: חד-משמעית, אבל - - -

הראל ויזל: זה בדיוק מה שעופר שלח אומר.

הראל ויזל: היית צריך להכניס את מאות המיליונים של הדיפולט, לא את המיליארדים.

אסף וסרצוג: הראל, אתה לא צריך לענות במקומי.

אסף וסרצוג: אני מסתדר.

אסף וסרצוג: חד-משמעית, יושב-ראש הוועדה, אתה צודק במה שאתה אומר.

אסף וסרצוג: אף פעם לא הסתרנו את זה.

אסף וסרצוג: הדברים האלו נאמרו מהיום הראשון שיוסדה הקרן.

אסף וסרצוג: האשראי הזה לא היה מועמד לטובת העסקים אם המדינה לא הייתה ערבה לכך, זה אחד.

אסף וסרצוג: דבר נוסף: בכל מקום בעולם ערבות המדינה נמצאת כחלק מתוכניות החירום ובהיקפים הרבה יותר גדולים.

עפר שלח: אוקיי.

אסף וסרצוג: לגבי החזרי מקדמות מהירים מרשות המיסים, לא אדבר בשם יושב-ראש רשות המיסים, אבל הוא כבר התחייב ואמר שהחזר מקדמות עבור מס הכנסה שלילי ועבור שנים שעברו יוחזרו במהרה וכבר בתקופה הקרובה כדי שזה יועבר לאנשים.

אסף וסרצוג: חברת הכנסת חיימוביץ' דיברה על שימור עובדים.

אסף וסרצוג: אני רוצה להדגיש שהוצאה לחל"ת הוא דרך לשימור עובדים.

אסף וסרצוג: אומנם העובד זכאי לדמי אבטלה אבל הוא עדיין תחת אחריות המעסיק.

אסף וסרצוג: המעסיק משלם עבורו דמי אבטלה, הוא לא מפטר אותו ולא פודה את ימי החופשה שלו.

אסף וסרצוג: זה פתרון משמעותי.

אסף וסרצוג: לעבור לתשלום של ממש דרך המעסיקים, יש פה הרבה משמעויות, קצרה היריעה בשביל לפרט, רק אומר שהחל"ת כן נותן לזה מענה.

אסף וסרצוג: הראל דיבר על גג למחזור לקרן מעל 400 מיליון שקלים.

אסף וסרצוג: הנושא הזה עוד לא הוכרע, הייתה טעות בכך שיצאה הודעה לעיתונות – הוא צודק.

אסף וסרצוג: הכיוון שאליו אני הולכים הוא שלא יהיה גג על מחזור אלא גג על ההלוואה, זאת על מנת שנוכל לספק ליותר עסקים.

אסף וסרצוג: הנושא הזה נמצא בטיפול.

אסף וסרצוג: דיברתם פה על הטבות לעסקים.

אסף וסרצוג: היו הרבה מאוד הטבות לעסקים וחשוב להגיד את זה.

אסף וסרצוג: עסקים הם שונים במהות שלהם אחד מהשני, אבל בעצם דאגנו לדחייה של כל התשלומים, הוצאנו את העובדים לחל"ת על חשבון המדינה.

אסף וסרצוג: סך הערבויות הישירות הקבועות שנשארו לכל עסק הן יחסית נמוכות, סדר גודל של בין 5% ל-15% מהמחזור, תלוי בעסק.

אסף וסרצוג: לכן, ההלוואות באישור בהחלט אמורות לתת את המענה.

אסף וסרצוג: אני מסכים עם הדברים שנאמרו פה לגבי זה שמטרת התוכנית היא להחזיק את הראש מעל המים.

אסף וסרצוג: מדובר באוויר לנשימה לחודשיים הקרובים ונתינת אפשרות ליציאה מהמשבר.

אסף וסרצוג: אם אנחנו נישאר תקועים בעולם שבו אין כלכלה פעילה או בהיקפים מצומצמים, אנחנו נהיה במקום אחר ובממדים אחרים של רשת סוציאלית.

אסף וסרצוג: אני חושב שאף אחד לא רוצה בזה וכולנו חפצים בכך שהכלכלה תחזור לתפקד.

אסף וסרצוג: לגבי העצמאיים: דיברתי שום עם יושב-ראש רשות המיסים.

אסף וסרצוג: התשלום אמור להיכנס לפני הפסח וכך יהיה.

אסף וסרצוג: לגבי ביטוח לאומי: בדרך כלל התשלום הוא ב-12 לאפריל - - -

עפר שלח: היועצת המשפטית של הוועדה שואלת האם העברת התשלום לפני פסח טעונה חקיקה.

אסף וסרצוג: לא.

עפר שלח: טוב לשמוע.

אסף וסרצוג: זה לפי מה שנמסר לי מרשות המיסים.

אסף וסרצוג: אני יכול לוודא שוב ולחזור, אני יכול גם לדבר עם היועץ המשפטי של משרד האוצר.

אסף וסרצוג: ב-1 באפריל 2020 תינתן מקדמת ביטוח לאומי בגובה 2,000 שקלים.

אסף וסרצוג: השאר ישולם לאחר הפסח.

אסף וסרצוג: יש לומר שכמעט כל מי שנוסף עכשיו מקבל במקסימום רק עבור חצי חודש, זאת מכיוון שהחצי הראשון של החודש עוד שולם על ידי המעסיקים.

אסף וסרצוג: על שאר החודש יקבלו מקדמה של 2,000 שקלים, כאמור.

אסף וסרצוג: זה ממוצע של 200 שקלים ליום ואם יהיה צורך להתחשבן אחר כך זה יעשה, אבל רוב הכסף יינתן כבר ב-1 באפריל 2020 לפני הפסח.

אסף וסרצוג: דיברתם על השירות האזרחי, זה עבר לבחינה במשרד שלנו.

אסף וסרצוג: אנחנו נבין מה המשמעות ונחזור עם תשובה.

אסף וסרצוג: נושא התיירות שלא קיבל מענה: תיירות, וצר לי לומר זאת, אני גם אחראי באופן אישי על התיירות באוצר.

אסף וסרצוג: לצערי הרב כרגע אין תיירות.

אסף וסרצוג: כולנו בשאיפה שזה יחזור.

אסף וסרצוג: קודם כל תיירות פנים, שאנחנו מקווים שזה יהיה כמה שיותר מהר, ואחר כך תיירות חוץ, זה תלוי בשדות התעופה שיפתחו ובהסדרים - - - שיהיו מאוד משמעותיים וייקח קצת זמן לעשות את זה.

אסף וסרצוג: לכשיחזור עולם התיירות ויהיה רלוונטי, אנחנו נראה איך אנחנו מקימים אותו בחזרה על הרגליים.

אסף וסרצוג: אנחנו נתנו כרקע פתרונות נקודתיים, אם תרצו לייחד לכך דיון אשמח לבוא עם תשובות נוספות.

עפר שלח: אנחנו נייחד לכך דיון.

יוני פינגולד: מה עולם התרבות?

עפר שלח: מיד אתה תדבר.

הראל ויזל: את ההלוואות אי-אפשר לקבל.

הראל ויזל: את ההלוואות שאתם אומרים שהם בתוך הסכום הכללי או לא, אי-אפשר לקבל.

הראל ויזל: זה לא ברור?

הראל ויזל: לא משנה שהכנסתם 30 מיליארד שקלים בתוך הסכום הכללי, גם אי-אפשר לקבל אותה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בגלל הבנקים?

הראל ויזל: אי-אפשר, הם לא סגרו עם הבנקים.

הראל ויזל: הם עבדו שבועיים על תוכנית ורק היום הם מתחילים לדבר עם הבנקים.

הראל ויזל: אף עסק לא יכול לקחת הלוואה מהבנקים.

הראל ויזל: תיכנסו לאתר של משרד האוצר, תדברו עם הבנקים, תגידו שהעסק שלכם נפגע, אף עסק לא יכול לקחת הלוואה.

הראל ויזל: אני לא מדבר על מענק, אפילו הלוואה אי-אפשר לקחת.

הראל ויזל: - - -

עפר שלח: אסף, תשובתך לשאלה זו.

אסף וסרצוג: רק אסיים.

אסף וסרצוג: קודם כל, כמה עשרות כבר קיבלו את ההלוואה - - -

הראל ויזל: בוא, בוא.

הראל ויזל: אסף - - -

אסף וסרצוג: הראל, נו - - -

מיקי לוי: 27 קיבלו.

הראל ויזל: מה לקחו, 40 מיליון שקל מתוך 20 מיליארד?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': וקרן לעסקים - - -

אסף וסרצוג: הקרן שאני מדבר עליה - - -

הראל ויזל: עסקים קטנים, בינוניים, גדולים.

הראל ויזל: מתחת לקו ומעל הקו.

הראל ויזל: איזה עסק - - -

אסף וסרצוג: - - -

הראל ויזל: בואו נעשה ניסיון, תעלו כולכם עכשיו מול בנק ותנסו לקחת הלוואה שמשרד האוצר אישר - - -

עפר שלח: הראל, הנושא הזה לא יוסדר פה בישיבת הוועדה.

עפר שלח: הבנו שיש ועדה.

עפר שלח: אני מאוד מבקש שיהיה קשר בין האוצר לבין הראל ויזל וארגונים אחרים.

עפר שלח: כל הדיבורים שאנחנו מדברים פה הם חסרי משמעות אם אי-אפשר לקבל את הכסף.

הראל ויזל: אני בקשר עם - - - ביום - - -

עפר שלח: הבנו את הבעיה.

הראל ויזל: אסף מדבר איתי חמש פעמים ביום.

הראל ויזל: אני אומר את האמת, היחידי באוצר שאני מוצא אותו - - -

אסף וסרצוג: אני מדבר איתך יותר מאשר עם אשתי.

אסף וסרצוג: אתה מסמס לי כל עשר דקות, אתם מקבלים מענה להכל.

עפר שלח: אני לא רוצה להעיר הערה אישית – יש אנשים שהיו מרוצים מהמצב הזה.

הראל ויזל: - - - הלוואות אי-אפשר לקבל.

עפר שלח: הבנו את הנקודה.

הראל ויזל: אם הבנק היה נותן את ההלוואות אז היה כבר - - - מסודר.

עפר שלח: הראל ויזל, אני מבין שהדברים כואבים, זה ברור לי לגמרי.

עפר שלח: הבנו את הנקודה.

עפר שלח: אסף, סיים את דבריך.

עפר שלח: יש עוד שלושה אורחים שיש להם נושאים בוערים.

אסף וסרצוג: לגבי מה שהראל אומר:

אסף וסרצוג: ברור לנו שהיישום של הדברים הוא מורכב ויכול לקחת זמן.

אסף וסרצוג: מדינה היא גוף בירוקרטי.

אסף וסרצוג: חלק מהדברים נעשו בזמני אפס – לדוגמת תשלום דמי האבטלה והרישום לחל"ת – אנחנו מבינים שלא הכול מושלם.

אסף וסרצוג: חשוב לי לומר שאנחנו פה גם בשביל היישום.

אסף וסרצוג: אנחנו רוצים שהעסקים יקבלו את ההלוואות כי יש לנו עניין שהם ישרדו.

אסף וסרצוג: זה נכון לעסקים ולשאר הדברים.

אסף וסרצוג: נושא ההנגשה: הנקודה היא נכונה, יש בעיה עם הסוגיה הזו, יש כרגע מענה אבל הוא לא מספיק טוב.

אסף וסרצוג: אנחנו נעלה את זה ונראה איך אנחנו משפרים את עניין ההנגשה.

ג'אבר עסאקלה: לא התייחס לעניין הגיל.

עפר שלח: ג'אבר, שום הערה עכשיו.

ג'אבר עסאקלה: הוא לא התייחס לסטודנטים.

עפר שלח: הוא גם לא יתייחס.

עפר שלח: נעבור לשלושה נציגים של מקרים יותר פרטניים.

עפר שלח: יוני פיינגולד, יושב-ראש ארגון האמרגנים והמפיקים, בבקשה.

יוני פינגולד: בוקר טוב, תודה על הבמה המכובדת הזאת.

יוני פינגולד: אני מצטרף להראל ולרועי ולירון, אתם חייבים להבין שתחום האירועים והמופעים מושתת על עשרות אלפי פרילנסרים עצמאיים שכבר ממרץ – שבועיים לפני כולם – כבר אין להם שקל לאכול.

יוני פינגולד: הכול כבר נאמר, יש פה דיון שחוזר על עצמו.

יוני פינגולד: לפיכך, אשתמש בבמה זו על מנת להיות יותר פרקטי.

יוני פינגולד: אני מבקש מהוועדה להפעיל את כוחה על מנת לטפל ביום שאחרי.

יוני פינגולד: בתחום שלנו יש תקציבים צבועים, גם ברשויות המקומיות , גם במשרדי הממשלה שניתן כבר להפעיל אותם.

יוני פינגולד: להכניס תחום שלם לעבודה מהבית כבר היום, להחזיר את העובדים מחל"ת, לצאת למכרזים, להעביר מקדמות ולא על חשבון כסף שלא קיים.

יוני פינגולד: אני קורא לתת כבר עכשיו תקציב לעולם שעוטף את העולם הזה של התרבות.

יוני פינגולד: יש לנו כ-150,000 עוסקים עקיפים, עשרות אלפי עצמאיים ואלפי חברות.

יוני פינגולד: זה סקטור מאוד גדול שעד עכשיו לא קיבל תשומת לב וקיים שם הרבה מאוד כסף שניתן כבר עכשיו להחזיר את העובדים לעבודה.

יוני פינגולד: הם יכולים לעבוד מהבית, הם יכולים להשתתף במכרזים, יש לנו מערכת מאורגנת שיודעת לעבוד בדיגיטל, ניתן גם להכניס כסף גדול לתוך הכלכלה הדיגיטלית כבר היום ולא כל הזמן לעבוד על מה שאין אלא לעבוד על מה שיש.

עפר שלח: יוני, היות ועסקתי גם בזה, האם במסגרת זה שאין תקציב ל-2020 כל תקצוב התרבות, שהוא הסכם רב שנתי בדרך כלל, האם קיים תקציב תרבות ל-2020?

יוני פינגולד: קודם כל, קיים בכל הרשויות.

עפר שלח: אני לא מדבר על רשויות המקומיות, אני מדבר על תקציב מדינה.

יוני פינגולד: באירועים ובטקסים זה סכומים ענקיים.

יוני פינגולד: הם ביטלו את פורים, כל הכספים האלה קיימים.

יוני פינגולד: ניתן להוציא אותם היום לשוק של חברות ההפקה והתרבות והמופעים, גם במתחם הדיגיטלי וגם ליום שאחרי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל אי-אפשר לשלם על משהו שלא יהיה.

יוני פינגולד: אלו דברים שניתן לעשות וזה כסף קיים וצבוע.

יוני פינגולד: גם יש כסף צבוע במשרד התרבות.

עפר שלח: אני מנסה להבין, אתה מבקש שישלמו לאנשים עכשיו על חשבון מופע שיהיה כשיסתיים המשבר?

יוני פינגולד: אני חושב שניתן לייצר מכרזים לפרויקטים בתחום התרבות הרחב.

יוני פינגולד: לאו דווקא מופעים אלא תחום התרבות הרחב.

יוני פינגולד: אני מדבר על אומנים, תיאטרון, תחומים שיכולים להיכנס לעבודה היום.

יוני פינגולד: לא לחכות ולא לריב.

יוני פינגולד: אני מסכים ש-6,000 שקלים זה לעג לרש.

יוני פינגולד: מדובר בעשרות אלפי אנשים שאין להם ממה לקנות את המוצרים לפסח כי הם לא עובדים כבר מתחיל מרץ.

יוני פינגולד: אם יתעשתו וילכו למשרד התרבות ויכניסו לשם תקציבים גדולים.

יוני פינגולד: ניתן כבר להחזיר לעבודה סקטור שלם שיודע לעבוד מהבית, יודע לעבוד על הפלטפורמות הדיגיטליות, אפשר לעשות את זה.

יוני פינגולד: אני מצטרף לקריאת העצמאיים שאנחנו לא עם אחר, אנחנו כמו השכירים, יש להעביר עכשיו כספים לחשבונות הבנק.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: יוסי אלקובי, נציג התאחדות המלאכה והתעשייה, בבקשה.

יוסי אלקובי: אני רוצה להתייחס למה שאמר אסף: 20 מיליארד השקלים שהופנו לנושא האבטלה הם כסף של ביטוח לאומי.

יוסי אלקובי: האוצר מעביר את הכסף אבל זה שייך לביטוח הלאומי.

יוסי אלקובי: אז שלא יכניסו את הסכום הזה בחישוב הסכום הכללי שנותן האוצר.

יוסי אלקובי: הדבר השני: אסף אמר שלשכיר אומרים מתי לקום ומתי לחזור, אנחנו העצמאיים לא ישנים בלילה וקמים עם שכפ"ץ על מנת להביא פרנסה.

יוסי אלקובי: אנחנו מכבדים את העובדים שלנו, בעסק שלי אפילו לא דיווחנו עלי ועל רעייתי, אנחנו לא יכולים למשוך כסף כי אנחנו דואגים קודם כל לשכר לעובדים שלנו שהם אכן יקבלו.

יוסי אלקובי: נושא נוסף: יש 16,000 מספרות שמהיום הראשון שנכנסה הקורונה הארורה הם מושבתים ויושבים בבית.

יוסי אלקובי: אותו דבר גם לגבי 10,000 קוסמטיקאיות.

יוסי אלקובי: אני רוצה שתבינו, אני לא רואה שנקבל הלוואות, הבנקים לא עונים, האינטרנט לא עובד.

יוסי אלקובי: הגיע הזמן שהבנקים יתכבדו ויאשרו חריגות, אחרת הם יגרמו לכך שצ'קים יחזרו.

יוסי אלקובי: תזרים המזומנים של העסקים הקטנים לקוי, לא מעבירים אליהם כסף.

יוסי אלקובי: הפתרון הנכון ביותר הוא לאשר חריגות אשראי בחשבונות ובכרטיסי האשראי.

יוסי אלקובי: עצמאי שנכנס לסופר ומקבל סירוב לכרטיס אשראי אז לא יהיה לו לעשות חג.

יוסי אלקובי: זו שערורייה, הצעקה של רועי כהן לגבי האנשים שסיכנו את הבריאות שלהם והפגינו, אני לא יצאתי לשם מפאת גילי.

יוסי אלקובי: תדעו לכם, את ההלוואות לא נקבל מחר או מחרתיים.

יוסי אלקובי: הבנקים לא יודעים בכלל מה עושים ולמי נותנים.

יוסי אלקובי: מתוך 3,440 בקשות קיבלו עד עתה רק 25.

יוסי אלקובי: כל השבוע אנחנו חוזרים על זה.

יוסי אלקובי: כבר שבועיים יושבים במשרד האוצר ולא קורה כלום.

יוסי אלקובי: יש קריסה טוטאלית של אנשים קטנים שמנהלים את המספרות, את מכוני הקוסמטיקה, נגריות, מסגריות – כולם בקריסה ואין להם כסף להביא הביתה.

יוסי אלקובי: הם בבעיה קשה.

יוסי אלקובי: השכיר מקבל חל"ת, אנחנו מקבלים כולירה, זה מה שאנחנו מקבלים, כלום ושום דבר.

יוסי אלקובי: אני חושב שהגיע הזמן לטפל בעצמאיים.

יוסי אלקובי: אנחנו אשמים, אנחנו היינו צריכים להתקומם הרבה לפני כן ולהקים צעקה.

יוסי אלקובי: היינו צריכים לעשות שביתות בדומה להסתדרות שמשביתה את המשק מתי שהיא רוצה, סוגרת את השאלטר מתי שהיא רוצה.

יוסי אלקובי: אנחנו אשמים - - -

עפר שלח: יוסי, הדברים ברורים, דברים שיוצאים מן הלב ונכנסים אל הלב.

יוסי אלקובי: תודה, אדוני היושב-ראש.

עפר שלח: יש סוגיה נקודתי של בני יותר מ-40 שאיבדו את מקום עבודתם ויתקשו למצוא מקום עבודה גם אחרי שהמשבר יגמר.

עפר שלח: איקו בן גיאת, בבקשה.

איקו בן גיאת: תודה עבור ההזדמנות להופיע בפני הוועדה.

איקו בן גיאת: אני מייצג קבוצה של אנשים מעל גיל 40.

איקו בן גיאת: לצערנו הרב חלקנו מוצאים את תהליך חיפוש העבודה קשה וארוך במיוחד.

איקו בן גיאת: אני באופן אישי מובטל כבר קרוב לשנה.

איקו בן גיאת: זה אומר שאני ועמיתי מוחרגים מהנושא של דמי אבטלה כי זכאותנו לתשלום זה פגה כבר בינואר 2020.

איקו בן גיאת: אנחנו קבוצה של אנשים שעד היום תרמו ונתנו והיו חלק ממעגל העבודה, אנחנו גם רוצים לחזור למעגל העבודה אבל כרגע הדבר בלתי-אפשרי.

איקו בן גיאת: אנחנו קבוצה שנפלה בין הכיסאות כיוון שאת דמי האבטלה כבר ניצלנו לפני המשבר.

איקו בן גיאת: אנחנו מושכים מהחסכונות שלנו שגם הם כבר נגמרים.

איקו בן גיאת: אנחנו פונים אל הוועדה ומבקשים עזרה.

עפר שלח: איקו, תודה רבה.

עפר שלח: אסף, יש לך תשובות לדברים האחרונים שהועלו בפנינו?

אסף וסרצוג: דיברתי עכשיו עם החשב הכללי.

אסף וסרצוג: מה שקרה ששני בנקים כבר חתמו והאתר עולה בחזרה, תהיה אפשרות לקבל את ההלוואות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': באלו בנקים מדובר.

אסף וסרצוג: אני יכול לברר.

אסף וסרצוג: לגבי בני 40 , תהיה לנו תוכנית מאוד מקיפה, כבר עכשיו יש ותהיה תוכנית עוד יותר מקיפה בהמשך לגבי הכשרות מקצועיות והחזרת עובדים לתעסוקה.

אסף וסרצוג: אפשר בהחלט לנהל דיון ספציפי לגבי בני 40 אבל תהיה לנו תוכנית מקיפה של הכשרות מקצועיות.

עפר שלח: אני רוצה להודות לך.

עפר שלח: נתת תשובות כנות גם אם לא כולן סיפקו אותנו.

אסף וסרצוג: תודה לכם.

עפר שלח: סיכום הדיון יועבר אליכם כמו כל דבר אחר.

עפר שלח: נשמח שאסף ישאר לשמוע את דברי חברי הכנסת ואת דברי ראש עיריית אילת.

עפר שלח: שלמה קרעי, בבקשה.

שלמה קרעי: תודה, אדוני היושב-ראש.

שלמה קרעי: באתי כעת מוועדת הכספים ושם עסקנו בהגבלת הגיל שירדה ל-23 ודיברנו על הפטור מארנונה ל-3 חודשים עם מנכ"ל משרד הפנים.

שלמה קרעי: זו הטבה שתינתן לעצמאיים שהיו סגורים בתקופה זו.

שלמה קרעי: דיברתם על אותם אלה שנפלו בין הכיסאות.

שלמה קרעי: יש כמה נקודות שאני רוצה להעלות ושלחתי אותם אליך, אדוני היושב-ראש, אמש.

שלמה קרעי: לפני הנקודות הללו אני חושב שיש לייסד מוקד מידע.

שלמה קרעי: לא ייתכן שאנחנו נשמע את הנתונים מקרן מרציאנו ומכתבים כלכליים בחדשות ושלא יהיה מוקד מידע לציבור.

שלמה קרעי: אני רוצה לשאול למה מי שהקים עסק ב-2019 או ב-2020 נופלים בין הכיסאות.

עפר שלח: זה כבר עלה.

שלמה קרעי: בעלי שליטה בחברות קטנות שלא נחשבים - - -

עפר שלח: גם עלה.

שלמה קרעי: עובדים שהיו בחל"ת או פוטרו אבל אין להם שישה חודשים כשכירים.

שלמה קרעי: מה עושים עם עובדים כאלה, מה עושים עם מובטלים וותיקים כמו איקו בן גיאת.

שלמה קרעי: האם אפשר לסייע גם להם?

יוליה מלינובסקי: שלמה, אתה חבר בוועדה זו או בוועדת כספים?

שלמה קרעי: אני חבר בוועדת כספים ואני זכאי להביא את דעתי גם בוועדה זו.

יוליה מלינובסקי: אבל אנחנו חברי ועדה ואנחנו מחכים להביע את דעתנו.

יוליה מלינובסקי: עופר, זה לא בסדר.

שלמה קרעי: יש את הנושא הזה שאנשים לא מצליחים למכור את הדירות שלהם ולכן עובר להם הזמן של פטור ממס רכישה.

שלמה קרעי: מי שקנה דירה ולא מצליח למכור את הדירה הראשונה.

שלמה קרעי: זה נושא שחשוב שנדע אותו ונאריך אותו כהוראת שעה.

עפר שלח: זה נופל תחת ועדת כספים.

עפר שלח: יוליה מלינובסקי, בבקשה.

יוליה מלינובסקי: אדוני היושב-ראש, בגלל שאנחנו משקיעים פה זמן, כל חברי הוועדה, אני מצפה שזכות הדיבור תהיה שלנו ומי שבא מוועדה אחרת שיחכה קצת בצד.

יוליה מלינובסקי: יוליה, אני אזכור את זה כשאהיה יושב-ראש ועדה ואת לא תהיי בוועדה שלי.

עפר שלח: הנה הלכה חצי דקה.

יוליה מלינובסקי: אני אסתפק בזמן שנותר.

יוליה מלינובסקי: אני פונה לאף התקציבים במשרד האוצר: אם אתם באמת רוצים לעזור אז תעשו את זה פשוט, קל, ומהר.

יוליה מלינובסקי: חודשיים מענק בידיים בלי כל הבירוקרטיה, בלי תקרות מס, בלי מס שוליים.

יוליה מלינובסקי: אני בספק שזה יהיה עד הפסח, דיברתי עכשיו עם כמה מומחים ואין סיכוי שתספיקו לעשות את זה.

יוליה מלינובסקי: נקודה נוספת, אנשים אחרי גיל 67 שדובר על כל מיני הטבות שהם צריכים לקבל – בביטוח לאומי אין אפילו טופס שהם צריכים למלא.

עפר שלח: האם יש עוד חברי ועדה בחדר השני.

יואב סגלוביץ': אבקש שבמהלך היום תצא הודעה מסודרת לציבור מתי נכנס כסף בכל אחד מהתחומים שכרגע יש הבטחה.

יואב סגלוביץ': כל הדברים האחרים פחות חשובים כרגע, אנחנו בלוחות זמנים צפופים.

יואב סגלוביץ': פשוט שתצא הודעה רשמית לציבור ולא באמצעות ערוצי הטלוויזיה.

עפר שלח: ג'אבר, בבקשה, לא לחזור על דברים שנשמרו.

ג'אבר עסאקלה: אני רק מזכיר - - -

עפר שלח: לא, אתה לא מזכיר.

ג'אבר עסאקלה: מבקש מהוועדה לקיים דיון בנושא העלאת המחירים בשוק.

ג'אבר עסאקלה: אני רוצה להזכיר שנושא הסטודנטים עוד לא מקבל מענה.

עפר שלח: אבקש להעלות את ראש עיריית אילת, מאיר יצחק הלוי, הוא ידבר על המצוקה המיוחדת של העיר אילת.

מאיר יצחק הלוי: אדוני היושב-ראש, תודה רבה עבור הקדשת הזמן.

מאיר יצחק הלוי: תודה לאסף שמכיר את אילת היכרות מעמיקה מאוד.

מאיר יצחק הלוי: אני חושב שאליבא דכולי עלמא המשבר הזה פגע פגיעה אנושה בעיר אילת, זו עיר שמושתת על תעשיית התיירות.

מאיר יצחק הלוי: עיר ששרשרת המזון שבה מושתתת על התעשייה הזו.

מאיר יצחק הלוי: כל החוליות בשרשרת נפגעו פגיעה אנושה.

מאיר יצחק הלוי: כ-80% מ-6,700 העסקים שלנו סגורים עכשיו.

מאיר יצחק הלוי: מעל ל-75% אחוז מבתי האב באילת נמצאים בחל"ת או באבטלה.

מאיר יצחק הלוי: יש כאן עיר שנמצאת בקריסה כלכלית מוחלטת משום שכולה נשענת על תעשיית התיירות.

מאיר יצחק הלוי: את יתר הפרטים אתן בישיבה שתיוחד לנושא משבר התיירות.

מאיר יצחק הלוי: אני יודע שיש קשב במשרדי האוצר, הפנים והתיירות.

מאיר יצחק הלוי: אבל, אנחנו במצב שאם לא נקבל מענים מידיים אז פשוט נהפוך להיות עיר שמחלקת מזון לתושביה.

מאיר יצחק הלוי: חברים, אנחנו מדברים על 75% מבתי האב בעיר אילת, שמפרנס או שניים בבית הזה לא נמצאים במצב שכסף בידם.

מאיר יצחק הלוי: אני מבקש בכל לשון של בקשה, המצב בעסקים בעיר אילת הוא קטסטרופה, חייבים טיפול נקודתי דחוף ביותר.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו נמצא את עצמנו, בזמן הקרוב, ללא יכולת לספק שירותים כעירייה.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו לא נקבל ארנונה, ואיני יודע מה יקרה עם השיפוי.

מאיר יצחק הלוי: לרוב התושבים אין כסף בכיסם משום שרובם ככולם נשענים על תעשיית התיירות.

מאיר יצחק הלוי: כשהתעשייה הזו מושבתת זה פוגע עד אחרון העובדים במתנ"ס באילת.

מאיר יצחק הלוי: זה לא רק בעל העסק, שהוא הנפגע הראשון, בשרשרת הזו כולנו נפגעים.

מאיר יצחק הלוי: אני מפנה מבט לאסף, שיש לנו אוזן קשבת ממנו אבל אנחנו צריכים ומבקשים לראות את האמירה הפרגמטית והמידית.

מאיר יצחק הלוי: אין לנו יכולת להמתין וזה המצב כרגע.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: אני רוצה לסכם.

עפר שלח: ישב פה מנכ"ל האוצר ודיבר איתנו במונחים של אפילו עשרה אחוזי תוצר.

עפר שלח: כל החישובים הרגילים שסביבם בונים תקציב של יעד גירעון ואחוזי גירעון תוצר וכן הלאה, ספק גדול אם הם בתוקפם במשבר הזה, ואני מדבר על כל העולם.

עפר שלח: ישראל נכנס למשבר במצב טוב יחסית של חוב-תוצר.

עפר שלח: לדבר על 10% תוצר שזה שווה ערך ל-140 מיליארד – זה לא מופרז בסיטואציה שאנחנו נמצאים בה.

עפר שלח: אני לא רוצה להיכנס האם הבנקים בתוך או מחוץ לחישוב הזה.

עפר שלח: אני מדבר Out of pocket של מדינת ישראל.

עפר שלח: דיון מקורות אני מאמין שיהיה גם כן בוועדת הכספים.

עפר שלח: אני חושב שהמסקנה שעולה מכל מה שאנחנו שומעים והיא תהיה חלק מהסיכום שנעביר לאוצר – כסף מוקדם יציל כסף מאוחר.

עפר שלח: כל עסק שאנחנו נעזור לו לעבור את התקופה הנוכחית, ייכנס טוב יותר לתקופה שאנחנו חושבים שחייבת לקרות אחרי פסח של פתיחה הדרגתית של הסגר הכלכלי על מדינת ישראל, ייכנס לזה יותר טוב ויעלה לנו פחות בקצה.

עפר שלח: לכן, המוסכמות של האוצר שמפחד לקבוע קריטריונים כי אחר כך הוא יצטרך לעמוד בהם, שמנסה בפינות עדיין - - -.

עפר שלח: היד צריכה להיות פתוחה עכשיו, בניגוד למנטליות המוצדקת בימים כתיקונם.

עפר שלח: כל זה כדי להציל כסף אחר כך.

עפר שלח: יש לבטל הגבלות שרירותיות של גיל או תקופת הכשרה, לשים הרבה כסף, להפעיל את השפעת האוצר אל מול המערכת הבנקאית.

עפר שלח: לא יכולה להיות הסיטואציה שאנחנו שומעים עליה שמדברים נורא יפה אבל בסוף רק עשרות בודדת של בקשות להלוואות נענות על ידי הבנקים.

עפר שלח: האוצר צריך להבהיר לבנקים שהוא ידאג שהם לא יפלו.

עפר שלח: האוצר יודע לעשות את זה.

עפר שלח: עכשיו היד צריכה להיות פתוחה לכולם.

עפר שלח: אני נועל את הישיבה, תודה רבה.