ועדת הכספים, כנסת 23, פרוטוקול מספר 7, 2020-03-29 10:00

עודד פורר: חברים, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה הזמנית לענייני כספים.

עודד פורר: היום יום ראשון, ד' בניסן התש"ף, 29 במרץ 2020.

עודד פורר: הדיון יתחיל עם סקירת מנהל רשות המיסים.

עודד פורר: אבל לפני כן, כמובן, הצעות לסדר של חברי הכנסת.

עודד פורר: יש לך רשימה, טמיר, לפי הסדר?

טמיר כהן: לא, רק שלמה קרעי.

עודד פורר: רק חבר הכנסת קרעי ביקש?

טמיר כהן: ואחר כך – אחמד טיבי.

עודד פורר: כן, חבר הכנסת קרעי.

עודד פורר: ואחמד טיבי – אחר כך.

שלמה קרעי: ראש רשות המיסים איתנו בהצעות לסדר?

עודד פורר: מחברים אותו ב"זום".

שלמה קרעי: אוקיי, כי זה כבר התחיל.

עודד פורר: מחברים אותו ב"זום".

שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, ההצעה לסדר שלי נוגעת לתקופת החירום שבה אנחנו נמצאים עכשיו.

שלמה קרעי: אני מקבל פניות מאזרחים שבתקופה הזאת יש כל מיני תאריכים שקשורים ורלוונטיים לרשות המיסים – ואני תכף אתן דוגמה – שבגלל מצב החירום התאריכים האלה בעצם נופלים עליהם בצורה שמקשה מאוד מבחינה כלכלית.

שלמה קרעי: לדוגמה, יש את התקנות או את החוק שאדם שרכש דירה שנייה לא משלם מס רכישה אם הוא מוכר את הדירה הראשונה שלו תוך שנה וחצי.

שלמה קרעי: זה גם איזשהו תיקון.

שלמה קרעי: זה היה שנתיים, ובהוראת שעה זה כרגע שנה וחצי.

שלמה קרעי: אזרחים שהתאריך של סוף השנה וחצי נופל להם עכשיו, בחודש הזה, בחודש הבא, בעצם תקועים עם הדירה הראשונה, כי המשק כרגע במיתון.

שלמה קרעי: אף אחד כמעט – מכירות של הדירות - - -

מיקי לוי: נדמה לי שמס שבח זה 24 חודשים ומס רכישה שנה וחצי.

מיקי לוי: צודק.

שלמה קרעי: מס רכישה.

שלמה קרעי: דיברתי על מס רכישה.

שלמה קרעי: שנה וחצי, נכון.

שלמה קרעי: אז אזרחים שקנו דירה שנייה לפני שנה ושלושה-שנה וארבעה חודשים, כרגע מגיעים וצריכים למכור את הדירה.

שלמה קרעי: תכננו למכור את הדירה בכל מקרה עד תום השנה וחצי, ובגלל שהמשק צולל הם לא מצליחים למכור את הדירה.

עודד פורר: שאלה חשובה.

מיקי לוי: מה עוד שהדירות שלהם לא מוכנות.

שלמה קרעי: לא, לא.

שלמה קרעי: יכול להיות שהדירות שלהם גם מוכנות גם לא מוכנות.

מיקי לוי: חלק מהן לא מוכנות.

מיקי לוי: הפסיקו לבנות.

שלמה קרעי: כן.

שלמה קרעי: זה לא משנה כל כך.

שלמה קרעי: אני טוען שכמו שאנחנו מאריכים הצעות חוק, התוקף שלהן מוארך עד לתום תקופת מצב החירום, כל הנושאים שקשורים לרשות המיסים שהם רלוונטיים לאזרחים שצריכים לשלם, אפילו שומות שצריכים לשלם עכשיו, כשהמצב הכלכלי מאוד קשה – לדחות את זה עד לתום תקופת החירום.

עודד פורר: הנקודה ברורה.

עודד פורר: אני רק שואל את היועץ המשפטי.

עודד פורר: אם החוק מדבר, אז לרשות המיסים יש את הסמכות בכל זאת להיעתר ולתת פה הארכה?

מיקי לוי: אנחנו העברנו את החוק הזה בפעם הקודמת לשנה וחצי ול-24 חודשים.

מיקי לוי: ואחרי חמש שנים שהיינו אמורים לבחון את זה, התעקשתי שזה יהפוך את שניהם ל-24 חודשים, כי גם ככה - - -

עודד פורר: אבל מה המצב החוקי כרגע?

מיקי לוי: אפשר בהוראת שעה או באישור של מנהל רשות המיסים לבצע דחייה כמו דחייה במע"מ, מה קרה?

אייל לב ארי: אז זהו.

אייל לב ארי: לאור המצב יכול מנהל רשות המיסים להחליט שהוא אכן דוחה לאור הנסיבות את מועד התשלום.

שלמה קרעי: לא, לא את מועד התשלום.

אייל לב ארי: אני יודע.

אייל לב ארי: את השנה וחצי לשחלוף.

שלמה קרעי: כן.

אייל לב ארי: יכול בעצם מנהל רשות המיסים לאור הנסיבות, עד שיהיה אולי תיקון חקיקה, כן לתת הקלה מיוזמתו.

אייל לב ארי: זו שאלה שאפשר לשאול את מנהל רשות המיסים בהמשך הדיון הזה.

אייל לב ארי: היה ולא, יהיה צורך באמת לעשות תיקון חקיקה שיאפשר שחלוף בתקופה אפילו בהוראת שעה לתקופה יותר ארוכה לאור הנסיבות הקיימות.

שלמה קרעי: כן.

שלמה קרעי: אני רוצה להוסיף על זה: אני מניח שזה לא הדבר היחיד.

שלמה קרעי: אלה פניות שקיבלתי.

עודד פורר: כן, כן, ברור.

מיקי לוי: כן, כן.

מיקי לוי: דיברנו על מע"מ, מקדמות מס הכנסה.

מיקי לוי: דיברנו על תשלומי הארנונה.

שלמה קרעי: אני, אגב, פניתי לרשות המיסים.

שלמה קרעי: דיברתי בשיחת ועידה עם כמה גורמים ברשות המיסים בשבוע שעבר, והם אומרים שכרגע הם לא מעוניינים לשנות שום דבר.

מיקי לוי: מצוין.

מיקי לוי: אחלה.

מיקי לוי: נביא להם חקיקה על הראש.

מיקי לוי: נראה אותם.

שלמה קרעי: בדיוק.

שלמה קרעי: בדיוק.

שלמה קרעי: זה בדיוק מה שאמרתי להם.

עודד פורר: ברור.

עודד פורר: נקודה טובה.

שלמה קרעי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

עודד פורר: שלמה, תודה.

עודד פורר: חבר הכנסת טיבי, ואחריו – חבר הכנסת מיקי לוי.

אחמד טיבי: שהוא ימשיך.

אחמד טיבי: אני אחר כך.

מיכאל ביטון: אני גם אשמח, היושב-ראש.

מיכאל ביטון: אני, מיכאל ביטון.

עודד פורר: את קולך אני כבר מזהה.

עודד פורר: חבר הכנסת מיקי לוי?

מיקי לוי: כן.

מיקי לוי: אדוני, בהמשך למה שאמר שלמה, אין שום בעיה לדחות את זה בהוראת שעה.

מיקי לוי: ואני חוזר על הדרישה שלי: לא לדחות לחודש מקדמות מס ולא לדחות לחודש מע"מ; ממילא אין גביית מע"מ מהאזרחים – אני מבקש לדחות את זה עד יעבור הזעם.

מיקי לוי: העסקים סגורים.

מיקי לוי: מאיפה אתם רוצים שהם ישלמו?

מיקי לוי: אני מדבר אליך, ערן.

מיקי לוי: מאיפה אתם רוצים שהם ישלמו?

עודד פורר: מיקי, אני אחדד, סליחה.

עודד פורר: אנחנו מדברים – כי אני חושב שכל הוועדה מסכימה איתך – רק על העסקים הסגורים.

עודד פורר: הרי הסופרים, למשל, שפתוחים בוודאי ימשיכו לשלם.

מיקי לוי: חד-משמעית.

מיקי לוי: אדוני היושב-ראש, גם בפעם הקודמת שהעליתי את זה ביקשתי רק עסקים סגורים.

מיקי לוי: אפשר להביא תצהיר, הצהרה גם מרואה חשבון גם מעורך דין, מה שהם רוצים, כי אין מאיפה לשלם את הכסף.

מיקי לוי: לא זאת ועוד, אני ביקשתי – ואני יודע שזה לא ברשות המיסים – שכל נושא הארנונות לעסקים סגורים יבוטל.

מיקי לוי: זה אומר: עיריות חזקות, והעסק שלי סגור בעיריית תל אביב – יבוטל, הן יחזיקו מעמד; עיריות חלשות – תצטרך המדינה להכניס את היד לכיס ולשלם ארנונה.

מיקי לוי: מה עוד שהעיריות עצמן לא נותנות שירותים באופן מלא: אין פינוי אשפה, אין גני ילדים, אין בתי ספר.

מיקי לוי: אין שום הגיון.

עודד פורר: ברור.

שלמה קרעי: יכול להיות שזה קבוע בחוק.

שלמה קרעי: כי, למשל, בתי מגורים יכולים לבקש הקפאה של ארנונה לחצי שנה.

עודד פורר: תודה, שלמה.

מיקי לוי: דקה אחת, אדוני, אני מבקש.

מיקי לוי: מכיוון שערן שומע, אני מקווה, אני חוזר על דרישתי לאחד את שתי שנות המס, כדי שניתן יהיה להעביר הפסדים כספיים – אחרת, לא יהיה להם אופק – לשנה הבאה.

מיקי לוי: לא לשנה הבאה, ל-2021, אלא ל-2022.

מיקי לוי: אחרת, יגידו: אין לי על מה להישאר פתוח, כי אני לא יכול לקזז את ההפסדים שלי.

קרן ברק: לא רק שלא יהיה להם אופק – לא יהיה להם איך להיפתח מחדש.

מיקי לוי: נכון.

מיקי לוי: אם תהיה לו אפשרות לגלגל את ההפסדים שלו לשנתיים קדימה ולאחד את דוחות מס הכנסה, זה ייתן לו אופק.

מיקי לוי: זה חייב להיות במיידי, כדי לתת אופק.

עודד פורר: תודה.

מיקי לוי: עכשיו אני לא רוצה לעבור על כל התלונות שקיבלנו על שאין גישה ואין אפשרות, והתוכנית הזו שהגישו היום בעיתון – כל הלשכות מתנגדות.

מיקי לוי: אני ביקשתי גם בפעמים הקודמות: רשות המיסים – כמו שכשהייתי סגן שר האוצר קיימתי כל שלושה חודשים שולחן עגול – תקיימו איתם שולחן עגול.

מיקי לוי: תשמעו ממקור ראשון.

מיקי לוי: לא כל השכל נמצא בממשלה וברשות המיסים.

מיקי לוי: תפתרו את הבעיות בשטח.

מיקי לוי: אני מתחנן: האוצר, רשות המיסים, תעשו שולחן עגול מול לשכת עורכי הדין, רואי החשבון, יועצי המס ולה"ב.

מיקי לוי: אין אפשרות אחרת לצאת מהפלונטר הזה כל פעם בווידיאו קונפרנס.

עודד פורר: תודה, חבר הכנסת לוי.

עודד פורר: אני רוצה רק לבקש מחברי הכנסת – כי אני שמח שסיעת הליכוד הצטרפה לדיונים, שלא היו בדיונים הקודמים – הדיון ב"זום" והניהול הזה של שני חדרים נפרדים הוא לא פשוט, הוא מורכב לכולם.

עודד פורר: אנחנו רוצים כן לנהל אותו באיזושהי צורה ברורה גם כדי שהמסרים יעברו לאורחים שלנו וגם כדי שמי שצופה בנו יצליח גם הוא לעקוב אחר זה.

עודד פורר: אז מה שאני מבקש הוא: אחד – בניגוד אולי לדיון רגיל שכן מתפרצים לפעמים, תשתדלו לא להתפרץ כי גם לא רואים מי מתפרץ כשהוא מבקש.

עודד פורר: ובחדר השני אני רואה שחברת הכנסת שיר – את יושבת שם על כיסא היושב-ראש.

עודד פורר: את תהיה החניכה התורנית בחדר השני, את תנהלי שם, כדי שאנחנו ניתן גם לחבר הכנסת מפה ולחבר הכנסת משם.

עודד פורר: שני החדרים האלה הם חדר אחד, לצורך העניין, שפשוט מתנהל עם וידיאו.

עודד פורר: חבר הכנסת לוי, עוד משפט אחד.

מיקי לוי: בפעם הקודמת דיברתי על חברות התעופה ואמרתי שאל על לא הגישה תוכנית.

מיקי לוי: אז היא הגישה תוכנית מסודרת לפני כשבועיים-שלושה כפי שהאוצר רוצה.

מיקי לוי: וכדי שלא יקרסו כל שלוש חברות התעופה, אני מבקש מהאוצר, מאגף התקציבים: תפסיקו לגלגל את אל על הצידה ואת שאר חברות התעופה.

מיקי לוי: בבקשה, תשבו איתם.

עודד פורר: הערה טובה.

מיקי לוי: אתם הבטחתם לפני שבועיים לשבת איתם, ואתם לא יושבים.

עודד פורר: זה טוב לדיון עם הממונה על התקציבים בשעה 12:00, פחות עם מנהל רשות המיסים, לדעתי.

מיקי לוי: אה, חשבתי שמרידור יושב.

מיקי לוי: אז אני אחזור על הדברים שלי פעם נוספת.

עודד פורר: אנחנו עוברים לחדר השני עכשיו.

עודד פורר: חבר הכנסת מיכאל ביטון, בבקשה.

מיכאל ביטון: אדוני היושב-ראש, באמת טוב לראות את הוועדה עם כל הסיעות.

מיכאל ביטון: על 95% מהמהלכים של ועדת הכספים אפשר להגיע להסכמות.

מיכאל ביטון: ביקשתי ממך גם בכתב וגם בוועדות הקודמות, ואני רואה שביום ג' סדר-היום לא סגור, ואני חושב שהוועדה שלנו צריכה גם להביא רעיונות ופתרונות.

מיכאל ביטון: אז אני מבקש ביום ג', אם תסכים, להעלות שלושה נושאים.

מיכאל ביטון: אחד – המודל שאנחנו רוצים לקדם: מתן שכר, שיפוי שכר למעסיק במקום אבטלה, כך שיישמרו הזכויות התעסוקתיות וההון האנושי בארגון.

מיכאל ביטון: יש עסקים וארגונים שרוצים את הפתרון הזה לחצי השנה הקרובה.

מיכאל ביטון: שכר, שיפוי שכר במקום אבטלה.

מיכאל ביטון: הדבר השני – דיון עומק על המגזר השלישי והעמותות.

מיכאל ביטון: אנחנו חייבים לעזור לעסקים החלשים.

מיכאל ביטון: חייבים לעזור לרשויות שקורסות.

מיכאל ביטון: אבל המגזר השלישי והעמותות הם מאות אלפי המתנדבים שמחלקים אוכל עכשיו, בשעות אלה, לבתים ועושים למידה ואין-סוף יזמות, וצריך לעזור להם.

מיכאל ביטון: דיון שלך, בהובלתך, על המגזר השלישי והעמותות והמסלול שדובר עליו שיסייע להם באופן ייחודי.

מיכאל ביטון: הדבר השלישי – מודל שהביאנו עם סמנכ"ל גוגל ואנשי עסקים אחרים לעידוד עסקים לעבור למשלוחים באון-ליין.

מיכאל ביטון: יש עסקים גדולים במשק של הסעדה, ביגוד ואחרים שלא נכנסו לאון-ליין ולא נכנסו למשלוחים, ואנחנו בהשקעה קטנה של הדרכה ושיפוי יכולים להכניס אותם למשק, וכך להקטין את הנזק הכלכלי.

מיכאל ביטון: שלושת הנושאים האלה חשובים עבורי, לדעתי, חשובים מאוד למדינה.

מיכאל ביטון: ואשמח אם תקדיש להם זמן ביום שלישי.

עודד פורר: אני כבר מעדכן.

עודד פורר: יצא עוד עדכון לסדר-היום.

עודד פורר: אנחנו נקיים מחר דיון עם מנכ"ל הביטוח הלאומי בשעה 12:00.

עודד פורר: ואני עוד לא יודע להגיד מתי בסדר-היום מחר, אבל גם יהיה עדכון של החשב הכללי, שהוא צריך לעדכן אותנו אחרי הדיון שקיימנו פה בשבוע שעבר.

עודד פורר: והוא צריך לחזור אלינו גם עם הקרן למפעלים מעל 400 מיליון, גם בנושא של התמיכה בעמותות ובארגוני מגזר שלישי באותו הקשר על אותה קרן והנושאים שהעלית.

עודד פורר: ובוודאי הנושא שדיברת עליו לגבי חלף דמי אבטלה והנושא של קידום העסקה –בהחלט זה נושא לדיון עם מנכ"ל הביטוח הלאומי.

עודד פורר: חברת הכנסת אורית פרקש, בבקשה.

עופר כסיף: עודד, גם אני רוצה, בבקשה.

עודד פורר: כן.

אורית פרקש הכהן: בוקר טוב.

אורית פרקש הכהן: תודה רבה.

אורית פרקש הכהן: שתי נקודות אני רוצה להעלות.

אורית פרקש הכהן: אחת – אני מבקשת שאנחנו, כמובן, נברר את הדברים האלה מול ראש רשות המיסים.

אורית פרקש הכהן: המוקד של נושא העסקים הקטנים במשבר הזה מצוי רובו ככולו אצל ראש רשות המיסים, אבל אדוני יושב-ראש הוועדה, אני בכל זאת סבורה שנושא העסקים הקטנים דורש דיון ספציפי, חתך עומק של הסוגיה עצמה.

אורית פרקש הכהן: אנחנו מתבשרים חדשות לבקרים על עוד תוכנית ועוד תוכנית, ורק בליל אחד הימים האחרונים הבנו שראש הממשלה שוב עשה תוכנית כדי שוב לעדכן את התוכנית לעסקים הקטנים.

אורית פרקש הכהן: אני חושבת שהדיון היום עם ראש רשות המיסים מאוד חשוב יהיה כדי לתת לנו תשובות.

אורית פרקש הכהן: אבל אנחנו כן צריכים לעשות בעניין הזה דיון ממוקד של הנושאים.

אורית פרקש הכהן: ואני ארצה, כמובן, לדעת האם מעבירים כאן תוכנית שגם תיתן – האמת, בהמשך למה שמיכאל אמר – לא רק דחיות מס, אלא גם תיתן תמריצים למעסיקים להשאיר אנשים במעגל העבודה.

עודד פורר: הינה, ערן יעקב הצטרף אלינו, לדיון.

אורית פרקש הכהן: כן.

אורית פרקש הכהן: וגם תיתן את המענה לארנונות, לדחיות המיסים, מעטפת כוללת, כי האנשים האלה קוראים בעיתונים על הרבה תוכניות.

עודד פורר: ברור.

אורית פרקש הכהן: וצריך להדגיש שעד לרגע הזה גם מענק אפילו של ה-6,000 – קשה לצלוח אותו.

עודד פורר: תודה.

אורית פרקש הכהן: נושא שני שחשוב לי מאוד – אם אתה מתכנן את השבוע הזה, לזמן לכאן או את המפקח על הבנקים או את נגיד בנק ישראל.

אורית פרקש הכהן: תראה, בימים הקרובים הבנקים במדינת ישראל צפויים לעדכן את הריבית.

אורית פרקש הכהן: יושב-ראש הוועדה, הבנקים במדינת ישראל עומדים לעדכן את הריבית.

אורית פרקש הכהן: ב-31 במרץ הבנקים במדינת ישראל עומדים לעדכן את כל הריבית שבה הם מחייבים בהלוואות וכו' וכו'.

שלמה קרעי: הם כבר עדכנו.

שלמה קרעי: הם כבר העלו את הריביות על המשכנתאות.

אורית פרקש הכהן: בדיוק.

אורית פרקש הכהן: אני מבקשת דיון ספציפי בנושא הזה.

אורית פרקש הכהן: חשוב לי לומר שהבנקים כרגע הם הגופים החזקים ביותר שיש במשבר הזה.

אורית פרקש הכהן: הם מחזיקים טריליונים של חסכונות, של פיקדונות של כל הציבור.

אורית פרקש הכהן: לא יעלה על הדעת שבתקופה כזאת יעלו ריביות לציבור.

אורית פרקש הכהן: יציבותם לא מוטלת בספק.

אורית פרקש הכהן: ולא ייתכן שהממשלה תיתן ערבויות במיליארדי שקלים והדבר הזה לא יבוא לידי ביטוי בריסון של הריבית בתקופה כזאת.

עודד פורר: תודה.

אורית פרקש הכהן: אי-אפשר גם לקבל כסף וגם להעלות את הריבית לאנשים.

שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, אני שלחתי לך מכתב.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: לא, לא.

עודד פורר: אני אמרתי משהו בתחילת הדברים.

עודד פורר: אני רוצה שכל חברי הכנסת יצליחו לדבר.

עודד פורר: רשמתי אותך.

עודד פורר: ערן, קודם כול, בוקר טוב.

עודד פורר: אני שמח שהצטרפת אלינו.

עודד פורר: אנחנו, כמובן, לא שומעים אותך.

עודד פורר: אתה שומע אותנו, אני רואה, נכון?

עודד פורר: יופי.

עודד פורר: אנחנו נתקן את התקלה תוך כדי שחברי הכנסת עושים את ההצעות לסדר.

עודד פורר: אני אשמח גם אם תתייחס בדבריך לחלק מהדברים שהם אומרים.

עודד פורר: מיכל, מי הדובר הבא בחדר השני?

מיכל שיר סגמן: עופר.

עודד פורר: חבר הכנסת עופר כסיף.

עופר כסיף: כן, ממש בקצרה.

עופר כסיף: אני רוצה גם לבקש מיושב-ראש הוועדה להעלות בהקדם לסדר-היום דיון בנושא של הפיקדון של מבקשי המקלט.

עופר כסיף: אנחנו מדברים על קרוב ל-170 מיליון שקלים שנצברו בפיקדון.

עופר כסיף: כידוע לנו, מבקשי המקלט, שלא עובדים היום, כמובן, ברובם המכריע, לא זכאים לדמי אבטלה ולא לפיצויי פיטורים, אלא אם כן הם עוזבים את הארץ, מה שכרגע הם לא יכולים גם לעשות, גם אם אנחנו היינו רוצים שזה יקרה, בלי להיכנס כרגע לנושא הזה.

עופר כסיף: לכן, אני מבקש לדון בשחרור כספי הפיקדון לטובת מבקשי המקלט.

עופר כסיף: תודה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: חבר הכנסת אבו שחאדה, בקשה.

סמי אבו שחאדה: אנחנו הזכרנו קבוצות חשובות כשמחלקים את המשק לכל מיני קבוצות.

סמי אבו שחאדה: לדעתי, יש עוד קבוצה מאוד, עודד – האנשים שפתחו עסקים בשנה וחצי-שנתיים האחרונות, אלה שעדיין לא הגישו דוחות.

סמי אבו שחאדה: אין כל כך הרבה מספרים ברורים לגביהם, לגבי הנחות שיגיעו אליהם, מה הצפי שלהם לרווחים וכו'.

סמי אבו שחאדה: לדעתי, אנחנו צריכים לחשוב על חבילה שמתאימה לאנשים שכבר עשו יוזמה מאוד חשובה וכבר נכנסו להשקעות והשקיעו את מה שיש להם ויש להם הלוואות וכו', או שיש להם עסקים כבר חודש, חודשיים, שלושה חודשים, או שפתחו בדיוק עם הקורונה.

סמי אבו שחאדה: אנחנו צריכים לתת איזושהי חשיבה ספציפית לאנשים האלה, לעסקים החדשים, כדי שיהיו גם תקנות כלשהן וזכויות ברורות בחוק, בתקנות איך להתייחס לקבוצה הזאת ספציפית.

סמי אבו שחאדה: אז אנחנו צריכים לתת לזה קצת זמן, לחשוב על העסקים שנפתחו בשנה וחצי-שנה האחרונה, לדעתי.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: בחדר השני, מיכל, יש עוד חברי כנסת שביקשו?

מיכל שיר סגמן: כרגע, אני מבינה שלא.

קרן ברק: לדבר עם ערן או בכלל?

מיכל שיר סגמן: לדבר.

קרן ברק: לא, זה כבר עם ערן?

עודד פורר: חבר הכנסת אחמד טיבי, בבקשה.

אחמד טיבי: תודה רבה, אדוני.

אחמד טיבי: בוקר טוב, ערן.

אחמד טיבי: תודה שאתה כאן.

אחמד טיבי: אני אשוב על נושאים שכבר דנו בהם – אני מנצל את העובדה שמנהל רשות המיסים נמצא כאן – ביטול ארנונה, עסקים קטנים, עסקים קטנים שפתחו לאחרונה, בשנה האחרונה.

אחמד טיבי: כל התשלומים של המס – יש מקום לדחות אותם עד לסיום המשבר הזה.

אחמד טיבי: אנשים קורסים, אין הכנסה גם לשכירים גם לעסקים קטנים גם לכלל הציבור.

אחמד טיבי: לכן השאלה היא למה יש רושם שישראל מוציאה פחות מהכיס בהשוואה למדינות אחרות, למשל, ארצות הברית, מדינות סקנדינביה, צרפת, גרמניה פר אזרח.

אחמד טיבי: ומדינת ישראל היא מדינה עשירה, וזה הזמן שהיא צריכה לעמוד לצד האזרח ולצד הקולקטיב והחברה; לעמוד לצידם כדי למנוע קריסה כלכלית גם של האזרח גם של המשפחה הגרעינית גם של החברה באופן כללי.

אחמד טיבי: תודה רבה.

עודד פורר: תודה, חברים.

מיכל שיר סגמן: עודד, סליחה.

עודד פורר: כן?

מיכל שיר סגמן: גם אלכס קושניר.

עודד פורר: חבר הכנסת קושניר, בבקשה.

אלכס קושניר: כבוד היושב-ראש, בוקר טוב.

אלכס קושניר: שני נושאים רציתי להעלות: אחד – בנוגע לעולים החדשים, נושא של דמי אבטלה או חלק מדמי האבטלה.

אלכס קושניר: נכון להיום, הכלכלנים אומרים שצריך חצי שנה של ותק בעבודה כדי להיות זכאי לדמי האבטלה.

אלכס קושניר: יש הרבה מאוד עולים חדשים שהגיעו לארץ לאחרונה ואין להם את היכולת או לא הייתה להם את היכולת לצבור שישה חודשים של ותק, והם כרגע נמצאים ממש מול שוקת שבורה ללא שום יכולת ושום מקור הכנסה.

אלכס קושניר: אני פניתי במכתב רלוונטי לשר גלנט, שר העלייה והקליטה, עוד בשבוע שעבר, ביום שלישי, אך טרם קיבלתי תשובה.

אלכס קושניר: זה דבר אחד.

אלכס קושניר: דבר נוסף – אני פניתי אליך במכתב ואני יודע שאתה מתכוון לקיים דיון על הנושא – זה כל מה שקשור לאותם עובדים שעובדים בחברות כוח אדם וקבלני השירות.

אלכס קושניר: הרי המצב היום הוא שבעצם גם חברות כוח אדם וגם קבלני השירות מהווים את אחד הגורמים המרכזיים לגיוס כוח אדם עבור התעשייה והמפעלים.

אלכס קושניר: והמצב שהחברות האלה נקלעו אליו היום הוא כזה שהרבה מהן נמצאות על סף קריסה.

אלכס קושניר: ולמה זה חשוב להזכיר?

אלכס קושניר: זה חשוב להזכיר, כי במידה שאנחנו נצא מהמשבר או כשאנחנו נצא מהמשבר, אנחנו נמצא תעשייה ללא יכולת גיוס של כוח אדם, וזה, כמובן, לא יסייע ליציאה מהמשבר.

אלכס קושניר: לכן חשוב לחשוב איך אנחנו תומכים באותן חברות וגם באותם העובדים, עובדי הקבלן.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: בעניין המכתב שהפנית אליי, כמובן, שהוא הועבר לשר הכלכלה.

עודד פורר: וכמו שאמרתי גם קודם, גם נושא של העולים החדשים בהחלט יעלה לדיון שיתקיים מחר עם מנכ"ל הביטוח הלאומי.

עודד פורר: ערן, אתה איתנו?

עודד פורר: ערן יעקב?

ערן יעקב: שומעים.

ערן יעקב: חוץ ממך.

ערן יעקב: יש בעיה אצלכם.

עודד פורר: לא, עכשיו אנחנו גם שומעים אותך.

עודד פורר: ברוך השם, הצלחנו.

אחמד טיבי: ערן, שמעת את השאלות?

עודד פורר: כן.

עודד פורר: הוא שמע.

עודד פורר: מדינת ישראל הצליחה להתגבר לא רק על שליחת לוויין לחלל, אלא גם לחבר את מנהל רשות המיסים, כך שישמע את ועדת הכספים.

שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, אולי תציג בפניו את הנושאים שהעלינו.

עודד פורר: עלו כאן כמה דברים עוד לפני הצטרפת אלינו לשידור.

עודד פורר: אז רק בפתח הדברים אני רוצה להודות לך - - -

קרן ברק: רגע, אבל, עודד, גם פה יש לנו דברים לערן.

עודד פורר: סליחה, זה היה הסבב הזה.

עודד פורר: הוא ייתן סקירה, ואחר כך עוד יהיה זמן לשאלות גם של חברי הכנסת משני החדרים, כמובן.

עודד פורר: אני רק רוצה לומר עוד כמה דברים, ערן.

עודד פורר: ראשית, שמענו אתמול את הודעת השר כחלון על כך שאנחנו הולכים לכיוון של אסון כלכלי.

עודד פורר: אז אני חייב לומר – לא לך, אלא אולי דרכך גם אליו – אני הייתי מצפה לשמוע מה הממשלה עושה כדי שלא יהיה אסון כלכלי.

עודד פורר: זה ששר האוצר מספר לאזרחים שהולכים לאסון כלכלי זה לא הפתרון.

עודד פורר: זו אחת הבעיות – זריעת הפניקה, במקום שאתם תפגינו שגם במצב הזה, גם במצב הכלכלי המורכב הזה, הממשלה יודעת איך לנהל את זה כדי שלא יהיה אסון כלכלי, כדי שהעסקים יישארו חיים עם הראש מעל המים וישרדו.

עודד פורר: אני יודע שאתה עוסק בזה הרבה.

עודד פורר: זאת מטרת הדיון הזה.

עודד פורר: היא לא בשביל לשמוע כל מיני סיפורים, אגב.

עודד פורר: אתה היית אמנם שותף לדיון שהיה לנו עם מנכ"ל האוצר.

עודד פורר: הוועדה – אתם לא הייתם שותפים לסיכום – לא הייתה מרוצה בלשון המעטה מהסיכום של הדיון שהיה שם.

עודד פורר: זה הצביע על חוסר בהירות, נגיד בלשון המעטה, כלפי האזרחים.

עודד פורר: ראש הממשלה אמר לפני שבוע שתוך יומיים הוא מפרסם תוכנית כלכלית.

עודד פורר: אנחנו עדיין מחכים לאותה תוכנית כלכלית.

עודד פורר: אז לפחות בצד של המיסים ובמה שתלוי בך, אני אשמח אם תתייחס.

עודד פורר: אני כן רוצה להוסיף לנושאים שעלו כאן עוד שלושה נושאים שהעלו קודם חברי הכנסת וחשוב שתתייחס אליהם בדברים שלך.

עודד פורר: אחד – העלה חבר הכנסת קרעי את הנושא של הוראת השעה על מס רכישה, מס שבח.

עודד פורר: העובדה שאנשים שהפטור שלהם מסתיים ממש בימים אלו בעצם נפגעים ביכולת שלהם לממש אותו, כי אי-אפשר למכור דירות עכשיו, כי כל השוק עומד.

עודד פורר: אנא לבצע איזושהי ארכה של הפטורים האלה לפחות לתקופה הזו.

עודד פורר: זה אחד.

עודד פורר: שניים – הערה שאמר גם חבר הכנסת לוי וגם אני אמרתי אותה בדיונים הקודמים – דחיית המיסים בכמה ימים או דחיית תשלומי המע"מ לעסק שהוא סגור, שאין לו תזרים מזומנים, היא אפילו לא פלסטר.

עודד פורר: צריך לדחות את התשלום הזה עד יעבור הזעם.

עודד פורר: לא לכולם, כמובן.

עודד פורר: חשוב להדגיש את הזה.

עודד פורר: לעסק שפתוח ועובד עכשיו, ועובד ב-Capacity, ויש לו תזרים מזומנים, אין שום סיבה לדחות, אלא לעסק שניתן לו צו סגירה והוא כבר עומד סגור שבועות ארוכים, אין לו תזרים מזומנים כדי לשלם את המע"מ ואת שאר הדברים.

עודד פורר: הדבר השלישי – בעיניי, זה דבר מאוד חשוב, שמצביע על איך צריך לראות את המשבר הזה – זה איחוד שנות המס 2020 ו-2021.

מיקי לוי: 2022.

מיקי לוי: באופן אוטומטי זה 2021.

עודד פורר: סליחה, 2022.

עודד פורר: בסוף צריך לראות את המשבר הזה כמשבר שהיציאה ממנו תהיה לאורך זמן, וצריך לייצר תוכנית רב-שנתית גם במגוון הפתרונות.

עודד פורר: עסק צריך שתהיה לו ודאות לשנתיים-שלוש קדימה ככל שהוא יכול.

עודד פורר: ערן, ומכאן אני מעביר את המיקרופון אליך.

אחמד טיבי: סליחה, הערה.

אחמד טיבי: החסרתי נקודה, אדוני היושב-ראש.

אחמד טיבי: לא הזכרתי הפעם והזכרתי קודם את ביטול קנסות, פריסת תשלומים, לעצור עיקולים.

עודד פורר: ברור.

אחמד טיבי: וכמובן תשלומי מע"מ וביטוח לאומי.

קרן ברק: הכול.

עודד פורר: תודה.

קרן ברק: כן, קח הכול.

עודד פורר: ערן, בבקשה.

ערן יעקב: אז, קודם כול, שלום, בוקר טוב.

ערן יעקב: אני שמח באמת להיות בוועדה בראשותך.

ערן יעקב: מבחינתי, זו הפעם הראשונה שאני מדבר בוועדה שאתה היושב-ראש שלה.

ערן יעקב: אז באמת, שלום, בוקר טוב.

ערן יעקב: אני אנסה באמת לענות על השאלות באופן מסודר.

ערן יעקב: אבל לפני זה אני רוצה להגיד כמה מילים, שתדעו גם מה קורה ברשות המיסים.

ערן יעקב: לרשות המיסים יש לא מעט אתגרים בתקופה הזו.

ערן יעקב: אתגר אחד באמת זה האתגר הלאומי, כמו שאתם מבינים, לאפשר המשכיות עסקית למשק הישראלי, וזה באמת חלק ממה שהעליתם, תכף אני אתייחס בדיוק לעניין הזה.

ערן יעקב: והצד השני הוא שלרשות המיסים, כגוף מאוד גדול, יש גם אחריות פנימה לתוכה.

ערן יעקב: זה גוף של 6,700 איש.

ערן יעקב: זה גוף שגם לו יש אחריות גדולה בלתת שירות.

ערן יעקב: אנחנו נותנים שירות לאזרח בהרבה מאוד שירותים.

ערן יעקב: ובממשקים האלה אנחנו עושים באמת, הייתי אומר, לילות כימים על מנת לאפשר לאזרח לקבל שירות טוב.

ערן יעקב: אנחנו בראש ובראשונה משרתי ציבור ואנחנו משקיעים המון כדי לתת את המענה לציבור בימים אלה.

ערן יעקב: ועשינו לא מעט מהלכים, ותכף אני גם אפרט אותם ככל שתרשו לי ותרצו, כמובן, לשמוע.

ערן יעקב: עניין התוכנית של השר לגבי החוסן, מה שהזכרת, אדוני היושב-ראש – אז אכן באמת בעניין הזה, משרד האוצר, אני אומר לכם, יום-יום יושב, לצערי, גם בסופי שבוע, כדי לתת מענה ולראות איך אנחנו מתמודדים עם התופעה הלא פשוטה הזאת.

ערן יעקב: אתם יודעים, הנגיף הזה לא ממש שואל אותנו מתי לבוא, מתי ללכת.

ערן יעקב: ויחד עם זאת, אנחנו צריכים לאפשר המשכיות עסקית גם למשק הישראלי.

ערן יעקב: כלומר, בסוף תזכרו שהמיסים מאפשרים לכולנו לקנות ציוד, להחזיק את משרד הבריאות, משרדים אחרים.

ערן יעקב: כל זה מתאפשר באמצעות המיסים.

ערן יעקב: צריך לזכור, לצד זה שאפשר לגייס, וגם שם יש גבול עד כמה אפשר לעשות את זה.

ערן יעקב: אז גם המשמעות הזו, בין הצורך שלנו, שאנחנו מרגישים שיש לנו צורך מאוד חשוב בעולם האוצרי לאזן בין הצורך לאפשר למשק להמשיך לעבוד, את המשכיות העסקית, לצד זה שאנחנו צריכים לאפשר הכנסות מצד השני.

ערן יעקב: זה אומר: מצד אחד, להתמודד עם אותו נגיף, עם התופעה העולמית שחובקת גם את מדינת ישראל, לצד הצורך שלנו לאזן את היכולת שלנו בהמשכיות העסקית גם של המשק הישראלי לאורך זמן.

ערן יעקב: אחד הדברים המאוד ברורים הוא שהנגיף לא שואל אותנו מתי לבוא, מתי ללכת.

ערן יעקב: כלומר, חוסר הוודאות הוא גדול.

ערן יעקב: זה אחד מהדברים שמעיקים מאוד על הסקטור העסקי, ואת זה אנחנו יודעים.

ערן יעקב: לכן אנחנו, עם רגישות מאוד גדולה, מנסים להתמודד עם כל הסקטור העסקי.

ערן יעקב: זה אומר עם העסקים הקטנים והבינוניים, וגם עם העסקים הגדולים, כמובן, כדי לאפשר להם באמת, ככל שניתן, בצורה מאוד טובה, להתמודד.

ערן יעקב: אבל צריך לזכור שכולנו פה משלמים מחיר.

ערן יעקב: צריך ערבות הדדית מאוד מאוד מאוד משמעותית כדי לצלוח את הדבר הזה, שאנחנו באמת לא יודעים מתי הוא יסתיים.

ערן יעקב: ולכן צריך לזכור שהוא התחיל בסך הכול באמצע מרץ ואנחנו לא ממש יודעים מתי הוא יסתיים.

ערן יעקב: ולכן צריך, גם כשאנחנו מנהלים מדיניות, לנהל אותה כך שאנחנו יודעים שזה עוד יכול להימשך הרבה מאוד זמן.

ערן יעקב: עכשיו אני רוצה להתייחס לשאלות שהועלו.

ערן יעקב: אז אולי להגיד מילה על התוכנית.

ערן יעקב: גם זה נשאל.

ערן יעקב: אנחנו נביא בקרוב תוכנית, שכמובן צריך לאשר אותה קודם בממשלה, כי זה הנוהל, לפני שמביאים אותה לוועדה.

ערן יעקב: היא צריכה לעבור קודם את ראש הממשלה, היא תוצג לראש הממשלה.

ערן יעקב: לאחר מכן, מן הסתם, גם תובא לוועדת הכנסת, לוועדת הכספים.

ערן יעקב: התוכנית הזאת תישען, הייתי אומר, על שלוש רגליים: אחת – הצורך שלנו לאפשר רשת ביטחון סוציאלית לציבור ולעסקים; הרגל השנייה, הלא פחות משמעותית, היא המשכיות העסקית לעסקים הקטנים והבינוניים; והרגל השלישית היא תוכנית יציאה, זו אסטרטגיית יציאה להמשך, כדי לראות איך אנחנו מאיצים את הצמיחה, כי בסוף אנחנו נצטרך לצאת מהמשבר הזה ולייצר האצת צמיחה כדי לאפשר המשכיות ולצאת כמה שיותר מהר מהמשבר שמדינת ישראל חווה יחד עם כל, הייתי אומר, העולם.

ערן יעקב: אני עכשיו, ברשותכם, אתייחס למה שנאמר.

ערן יעקב: אבל לפני זה אמר אחמד טיבי – אני אתחיל דווקא מהשאלה האחרונה – שהוא רוצה ביטולים ועיקולים והקלות.

ערן יעקב: אז אני רוצה להגיד כמה דברים שרשות המיסים כבר עשתה, ולא מעט עשתה ביחד עם האוצר, מדחיית מע"מ חד-החודשי – ונכון שחד-חודשי נדחה ל-26 במרץ, ואנחנו כבר עברנו את התאריך הזה, ואני מניח שמרבית החברות העבירו תשלומי המע"מ ככל שהיו.

ערן יעקב: צריך לזכור שבעולם המיסים, לחלק מהמיסים יש מייצב אוטומטי.

ערן יעקב: מה המשמעות של מייצב אוטומטי?

ערן יעקב: שחלק גדול מהמיסים הם תלויי מחזור, הם תלוי רווחים, הם תלויים בהרבה דברים של העסק, לפעמים ב-Leg כזה ואחר של זמנים.

ערן יעקב: אבל לחלק גדול מההתנהלות המיסוי, כמו ההתנהלות הסוציאלית של דמי האבטלה, להכול, יש סוג של מייצב אוטומטי.

ערן יעקב: זה יכול להיות בעניין של המקדמות, זה יכול להיות בעניין של מע"מ וסוגי מיסים אחרים שתלויים בתהליך הזה.

ערן יעקב: צריך לזכור, וזה סוד, כנראה, מאוד גדול, אבל מי שלא מרוויח לא משלם מיסים.

ערן יעקב: אז חלק מהמייצבים האוטומטיים האלה עובדים גם עכשיו, ונכון, לפעמים ב-Leg מסוים כזה ואחר.

ערן יעקב: ולכן חלק מחובתנו, וזה מה שעשינו – דחינו חלק גדול מהתשלומים.

ערן יעקב: אז, קודם כול, דחינו ל-80% ממשלמי המיסים את תשלומי המע"מ.

ערן יעקב: יותר אפילו מ-80%.

ערן יעקב: דחינו אותם ל-27 באפריל, לעסקים עם מחזור של עד 1.5 מיליון.

ערן יעקב: אלה מרבית העסקים במשק הישראלי, בעיקר העסקים הקטנים והבינוניים.

ערן יעקב: אלה מרבית העסקים, ולהם נעשתה דחייה מאוד משמעותית ל-27 באפריל בתשלומי המע"מ.

ערן יעקב: הסיבה של הדחייה ל-27 באפריל היא כי רצינו גם אחרי החג לתת עוד זמן לא מבוטל שהעסקים יוכלו להתאים את צרכיהם.

עודד פורר: ב-27 באפריל זה יהיה גם למי שמשלם חודשי?

ערן יעקב: לא, לא.

ערן יעקב: אמרתי.

ערן יעקב: אלה העסקים שמשלמים דו-חודשי עד מחזור של 1.5 מיליון.

ערן יעקב: לגבי אלה ששילמו חודשי – הם כבר שילמו.

ערן יעקב: ה-26 כבר עבר.

עודד פורר: כן, אבל מה יקרה להם בחודש הבא?

ערן יעקב: בחודש הבא, כשנגיע לחודש הבא.

ערן יעקב: אתה יודע יש עוד זמן - - -

עודד פורר: לא, לא.

עודד פורר: זו בדיוק הנקודה, ערן.

עודד פורר: הרבה יותר נכון לכם – במקום להגיע ל-14 בחודש הבא ולדחות את זה אז, תבוא היום ותגידו: חבר'ה, דחינו לדו-חודשי ל-27, דחינו לכולם; נעשה את זה ל-27 במקום ל-15.

עודד פורר: תגיד את זה היום.

עודד פורר: אל תחכה.

עודד פורר: תמיד אתם מחכים ליומיים לפני.

עודד פורר: אין לזה שום משמעות.

עודד פורר: אתה גם יודע את זה.

עודד פורר: אין לזה שום משמעות, כי בסוף כולם כבר נערכו לזה ולקחו את ההלוואות שהיו צריכים לקחת כדי לתת את התשלום.

קרן ברק: אבל זה מה שהם רוצים.

שלמה קרעי: אבל זה רק המע"מ, אדוני היושב-ראש.

שלמה קרעי: מה עם המקדמות, שהן לא תלויות מחזור?

שלמה קרעי: את המקדמות צריך לדחות לגמרי.

מיקי לוי: נכון.

עודד פורר: חברים, לא פתחתי את זה לדיון.

עודד פורר: ערן, תמשיך.

מיקי לוי: תנו אופק, תנו אופק.

עודד פורר: ערן?

עודד פורר: הוא ירד לנו מהקו?

קרן ברק: הוא בפריז.

קרן ברק: הוא קפוא.

שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, מה שהוא אומר לגבי מע"מ, זה תלוי מחזור.

שלמה קרעי: אין בעיה.

שלמה קרעי: זו לא חוכמה.

שלמה קרעי: אין מע"מ כשהעסקים סגורים.

עודד פורר: ערן, סליחה, נעלמת לנו אחרי שאני דיברתי.

עודד פורר: שמעת אותי?

ערן יעקב: עכשיו חזרתי?

עודד פורר: חזרת.

ערן יעקב: השאלות היו כאלה שאלות שהעדפתי להיעלם.

ערן יעקב: אבל טוב, מה לעשות, חזרנו והינה אנחנו פה שוב.

ערן יעקב: אז בסופו של יום אני רוצה להגיד לגבי מה שאמרת, אדוני היושב-ראש, לגבי הדחייה – אז ראשית, אנחנו בתהליך הזה מסתכלים ובודקים את זה כל הזמן לאורך התהליך.

ערן יעקב: בחלק מהבדיקה של – נגיד היום, שאנחנו דוחים כבר ל-27 באפריל, אני חושב שזה לא נכון במובן הזה שאנחנו באמת – זה עוד הרבה מאוד זמן - - -

קרן ברק: זה לא הרבה זמן, ערן.

ערן יעקב: צריך לזכור שבסוף המיסים האלה מממנים את החלק הגדול מהמשק.

ערן יעקב: אמרת את זה וצדקת, שיש לא מעט חברות שבתקופה הזאת אפילו יש להן יותר מיסים.

ערן יעקב: אז מן הסתם אין מקום כרגע לבצע את הדחייה.

עודד פורר: כן, אבל סליחה, ערן.

עודד פורר: אתה הרי יודע שאם מסיימים את חול המועד פסח, עם החג והאסרו, גם ככה אתה מגיע ל-16-15 בחודש.

עודד פורר: אתה מדבר בסך הכול על עוד שבוע, שהוא שבוע של התארגנות.

ערן יעקב: לכן דחינו את זה ל-27.

עודד פורר: בסדר, אבל למה אתה לא דוחה לכולם?

עודד פורר: למה אתה לא דוחה לכולם?

ערן יעקב: אז אמרתי.

ערן יעקב: אלה תקופות שונות.

ערן יעקב: לגבי מרץ, כבר הסתיים.

עודד פורר: מרץ שהוא הסתיים אנחנו יודעים.

עודד פורר: אנחנו מדברים על אפריל.

ערן יעקב: רגע, הינה, אני אומר.

ערן יעקב: אז דחינו.

ערן יעקב: מה שהיה צריך להיות במרץ נדחה ל-27 באפריל לאותם עסקים עד 1.5 מיליון.

ערן יעקב: לגבי החד-חודשיים אמרתי: אנחנו נגיע.

ערן יעקב: כדאי שנראה – ואמרת את זה בעצמך, ואתה צודק, שחלק גדול מהעסקים האלה יכולים לשלם מיסים.

שלמה קרעי: חלק מאוד קטן.

שלמה קרעי: לא חלק גדול מהעסקים.

ערן יעקב: בהגדרה יש להם דליי.

ערן יעקב: יש להם דליי בהגדרה.

עודד פורר: ערן, סליחה, רגע.

עודד פורר: אני מבקש מחברי הכנסת – זה נורא מפתה להתפרץ לדבריו.

עודד פורר: כל זמן שאני היושב-ראש יש רק לי את הזכויות האלה.

עודד פורר: מאחר שברגע שאתם מתפרצים, זה גם משתיק אותו, אנחנו גוברים עליו בסאונד.

עודד פורר: אז אנא מכם, מי שרוצה לדבר, יש בחדר השני יושבת-ראש תורנית, שתשלח לי ב-SMS, אפילו בווטסאפ, מי רוצה לדבר – אתם תדברו.

עודד פורר: אבל כרגע, ערן, דבר.

ערן יעקב: אז דבר נוסף, לגבי מה שאמרת, גם לחד-חודשיים כרגע זה נדחה ל-23 באפריל, אם אני לא טועה.

קריאה: בגלל החג.

ערן יעקב: בגלל החג דחינו את זה עוד קודם.

ערן יעקב: אז יהיה לנו מספיק זמן כדי לראות מה צריך לעשות.

ערן יעקב: היכולת שלנו להבדיל כרגע בין העסקים שנמצאים על דו-חודשי, שזה 1.5 מיליון, שמהווים את מרבית העסקים במשק הישראלי – ממילא דחינו את מרץ ה-27.

ערן יעקב: זה בעניין הזה של דחיית מיסים.

ערן יעקב: עלו עוד דברים לגבי המקדמות.

ערן יעקב: אני כבר אענה שבסוף המקדמות מתנהלות בסוג של מייצב אוטומטי.

ערן יעקב: את המקדמות יכול המייצג, באופן העצמאי לחלוטין, להקטין.

ערן יעקב: זה נצמא בידיים שלו.

ערן יעקב: לכן אין צורך לעשות שם כלום.

ערן יעקב: הוא יכול להחליט שהוא מקטין את זה או מגדיל את זה – לפעמים גם צריך להגדיל – וזו החלטה שלו בלבד.

ערן יעקב: הוא יכול לעשות את זה דרך המייצג בלחיצת כפתור.

ערן יעקב: הדבר הזה מאוד פשוט.

ערן יעקב: דברים נוספים שנעשו – אנחנו גם דחינו את מועד הגשת דוחות של 2018 והצהרות ההון מ-31 במרץ ל-30 באפריל.

ערן יעקב: אם יצטרכו עוד דחיות אנחנו כמובן ניתן מענה לדבר הזה.

ערן יעקב: דחינו את המועד להגשת דוחות שנתיים של 2019.

ערן יעקב: דחינו גם לחברות, כמובן.

ערן יעקב: עשינו עוד מהלכים אחרים לטובת העסקים, גם לטובת שנת 2020.

ערן יעקב: אם זה תיאומי מס – אז גם לגביהם נתנו המשכיות כדי שאנשים לא יצטרכו לבוא לרשות המיסים.

ערן יעקב: אם מדובר בניכוי מס במקור – גם שם אפשרנו הארכה של אותם אישורים שקיימים, כדי לתת ולהקל על המשק גם על חברות וגם על השכירים כשמדובר בתיאומי מס.

ערן יעקב: גם הדבר הזה נעשה כבר מבעוד מועד, כדי לאפשר גם הקלה וגם הגעה דחופה למשרדים היות שאנחנו רוצים שיגיעו אלינו כמה שפחות, וככל שניתן גם שניתן את השירותים מרחוק, בדומה למה שאנחנו עושים כרגע כולנו.

ערן יעקב: דבר נוסף שעשינו – האצנו את מתן ההחזרים של כמעט מיליארד שקלים, שהחזרנו אותם לחברות.

ערן יעקב: למה עשינו את זה?

ערן יעקב: כדי לאפשר להן תזרים.

ערן יעקב: נכון שחלק גדול מההחזרים האלה ממילא היו מגיעים אליהן, אבל כדי לגשר על פער הזמנים, כדי לאפשר לאותן חברות המשכיות עסקית ויכולת תזרימית.

ערן יעקב: כי חלק גדול מהבעיה במשבר הזה תהיה בעיה תזרימית.

ערן יעקב: בדומה לדחיית המיסים שעשינו, אפשרנו גם ההחזרים בצורה מאוד מאוד משמעותית ומהירה - - - מיליארד שקלים, כדי לאפשר להן לגשר על הפער התרימי, וזה כסף מזומן שמגיע אליהן.

ערן יעקב: נכון שיכול מאוד להיות שהיה מגיע אליהן במשך השנה, אבל הקדמה הזאת מאפשרת באמת גם לעסקים האלה להיערך בצורה יותר טובה ולאפשר להם לגשר על פער התרימים.

ערן יעקב: צריך להגיד גם שמשרד האוצר עשה עוד לא מעט מהלכים כדי לאפשר לאנשים שיש להם בעיות תזרימיות.

ערן יעקב: העמדנו קרנות של כמעט - - - 8 מיליארד שקלים שמאפשרות לעסקים לקבל הלוואות בתנאי נוחים, נהדרים.

ערן יעקב: היום זה אפילו תוך תשעה ימים אפשר לקבל את הכסף.

ערן יעקב: אנחנו גם ממשיכים לבצע תהליכים והקלות גם ברמת החיתום בתוך אותן קרנות וגם בתנאים ובערבויות.

ערן יעקב: הדבר הזה הוא לא מה בכך.

ערן יעקב: הוא נותן מענה גם לעסקים גדולים גם לעסקים היותר קטנים, שאפשר לקבל הלוואות בתנאים מאוד מאוד מאוד טובים.

ערן יעקב: הדבר הזה ילך וישתכלל.

ערן יעקב: כל הזמן הוא משתכלל ומאפשר בתנאים יותר טובים, וגם כנראה בעתיד, לאפשר גרייס מסוים על ההלוואות האלה.

ערן יעקב: וזה יאפשר מאוד גם לאותם עסקים לקבל ולגשר על הבעיה התזרימית שיכולה להיווצר להם.

ערן יעקב: דברים נוספים שעשינו – אז כמובן, כמו שאמר חבר הכנסת אחמד טיבי, אנחנו כבר פעלנו לא מעט גם בעניין של העיקולים והקנסות וביטולים והארכות.

ערן יעקב: אנחנו, כמובן, את הדברים האלה עושים בצורה מאוד מאוד מאוד ממוננת, כך שאנחנו לא רוצים להקשות על העוסקים.

ערן יעקב: ואת זה, כמובן, אנחנו עושים, כי זה היה מובן מאליו והוא נעשה.

ערן יעקב: אגב, אדוני היושב-ראש, גם כאלה שרוצים לדחות תשלומים ויש להם קושי בתשלומים, גם אם הוא דיווח של חד-חודשי, יכולים לבוא לתחנה או לעשות את זה בדרך מקוונת באמצעות פנייה לרשות המיסים כדי לבקש פריסות או תהליכים אחרים.

ערן יעקב: כמובן, הדבר הזה ייבחן וככל שזה קשור לאותו משבר קורונה, אז אני מניח שבחלק גדול מהמקרים הם גם ייענו בחיוב, והדבר הזה ייבחן פר מקרה ספציפי.

ערן יעקב: וככל שיש מקום לעשות את זה, אז הדברים ייעשו.

ערן יעקב: כלומר, מעבר לדחיות שנעשו לכולם, אז יש אפשרות גם לפנות באופן פרטני ולקבל מענה, ככל שהדבר הזה מצדיק.

ערן יעקב: גם הדבר הזה נעשה, והודעתי על כך בהודעה לציבור, שכל מי שרוצה יכול לפנות בצורה כזאת כדי לקבל את המענה.

ערן יעקב: דברים נוספים שנעשו – וזה, אני מניח, יובא ממש ביומיים הקרובים, בתוך אותה תוכנית שהגדיר אותה, וזה כבר פורסם, של אותם 80 מיליארד שאמורים לתת מענה משקי.

ערן יעקב: אז מה יש בתוכנית שתובא, אני מניח, ביומיים הקרובים לאחר שתאושר על ידי הממשלה ועל ידי ראש הממשלה, כמובן?

ערן יעקב: והדברים האלה יובאו, מן הסתם, גם לוועדה הזאת, ויוצגו חלק גדל מהדברים שאנחנו מאמינים שצריכים להיעשות.

ערן יעקב: כמו שאמרתי, זה נשען על שלוש רגליים, כמו שהצגתי קודם – על רשת ביטחון סוציאלית, על אפשרות לתת המשכיות עסקית לעסקים, והרגל השלישית היא אסטרטגיית יציאה ותוכנית האצה, כדי גם להבריא ולהמשיך את המשק ולהאיץ אותו ככל שהמשבר הזה יסתיים.

ערן יעקב: אז אלה הדברים באמת שקשורים לתוכנית.

ערן יעקב: דברים נוספים ששאלתם פה ואני רוצה להתייחס אליהם – שאלתם גם לגבי הדוח, אז עניתי.

ערן יעקב: לגבי הוראת שעה, שנשאל פה, בעניין של מיסוי מקרקעין – אז הדבר הזה הועלה, קיבלנו פניות.

ערן יעקב: יש לזה לא מעט עלויות מאוד מאוד משמעותיות.

ערן יעקב: כרגע, ברור לכם שאנחנו – הדבר הזה, כמובן, ייבחן.

ערן יעקב: אני גם אומר בצורה מאוד ברורה שזה באמת נמצא על שולחננו וייבחן ברמה האוצרית הכללית.

עודד פורר: מתי יתקבלו החלטות?

עודד פורר: ערן, אני חייב לומר - - -

ערן יעקב: אני אומר שכרגע - - -

עודד פורר: לא, לא.

עודד פורר: אני חייב – תקשיב, סליחה.

ערן יעקב: לא, אני רוצה, רגע, להגיד בעניין הזה משהו.

ערן יעקב: כרגע צריך לזכור – מי שעושה את החלפה וקונה, יש לו 18 חודשים.

ערן יעקב: זה אומר שהוא לא חיכה לקורונה, לשבוע הזה, או לשבועיים האלה, כדי למכור, כדי לעשות - - -

שלמה קרעי: חיכה לחודש האחרון, לצורך העניין.

שלמה קרעי: זכותו.

ערן יעקב: אז צריך להגיד את זה שאנחנו, כמובן – אז ככל שהדבר הזה יצטרך, אז הדבר הזה ייבחן.

ערן יעקב: כרגע, צריך לזכור, יש 18 חודשים.

ערן יעקב: הם קיימים.

ערן יעקב: אנחנו נבחן גם את הדבר הזה.

שלמה קרעי: ומי שעכשיו מסתיים התאריך שלו, בחודש הזה, בחודש הבא?

ערן יעקב: אז אם הוא חיכה, אם מישהו חיכה עד השנייה האחרונה, אז לא היה מוכר גם ללא קורונה.

עודד פורר: ערן, ברור.

עודד פורר: הנושא של איחוד שנות המס 2021, 2022?

ערן יעקב: אז אמרתי.

ערן יעקב: לאיחוד שנות המס, אז כמובן אתה מכוון, כנראה, ל-2019 ו-2020.

ערן יעקב: אני מוכן לתת לך את איחוד 2021 ו-2022, זה לא ייתן לך כלום, אדוני היושב-ראש.

ערן יעקב: אז כמובן שהתכוונת ל-2019 ו-2020.

ערן יעקב: אנחנו חושבים שכרגע אין מקום בכלל לעשות את זה.

ערן יעקב: הדבר הזה מייצר - - - את מערכת המס ופוגע מאוד במערכת המס.

ערן יעקב: הדבר הזה, אגב, היה קיים.

ערן יעקב: ניסו את זה פעם בארצות הברית וגם שם בוטל.

עודד פורר: חברים, שקט.

ערן יעקב: יש לזה השלכות מאוד גדולות.

ערן יעקב: ואני חושב התרופות שאנחנו ניתן בתוכנית, וצריך לחכות לה, שתהיה תוך יומיים, יתנו מענה מאוד מאוד רחב לחלק גדול מהעסקים במדינת ישראל ויאפשרו לו את ההמשכיות העסקית.

ערן יעקב: צריך לזכור, כולנו, אנחנו נמצאים בתהליך לא פשוט של המשק הישראלי וצריך פה ערבות הדדית.

ערן יעקב: וצריך לזכור שבסוף המיסים, למי שיכול לשלם מיסים, זה חובה לשלם, כי זה מה שיאפשר לנו את ההמשכיות העסקית גם של מדינת ישראל.

עודד פורר: זאת אומרת, לפחות אם אני הבנתי מהסוף של הדברים שלך, ביום שלישי תפורסם סוף-סוף התוכנית הממשלתית הכוללת להתמודדות עם המשבר?

ערן יעקב: אני מקווה.

ערן יעקב: אני יכול להגיד לך שהיא כבר, אני מניח, היום תוצג לראש הממשלה ולממשלה, ומייד לאחר מכן, כמובן, אני מניח שתגיע גם לוועדת הכנסת.

מיקי לוי: אני מבקש משפט.

עודד פורר: אני פותח את זה, חבר הכנסת לוי, גם נרשמו לא מעט חברי כנסת מהחדר השני.

עודד פורר: אני רק אומר לכם: אנחנו נעשה – ערן, ברשותך, יהיו פה חבר כנסת וגורם חיצוני, אתה תשיב להם וכך כל פעם נעשה שניים-שניים, שניים-שניים, כדי לנסות ולקצר את התהליך.

מיכאל ביטון: גם אני רוצה.

עודד פורר: אני מבקש מהדוברים לקצר ככל האפשר, כדי שבאמת נוכל לנצל את הזמן הזה.

עודד פורר: אני רק אומר לך במאמר מוסגר: אחד – אם אתה אומר שגם ככה דחיתם את הדיווח החודשי של מע"מ ל-23 בחודש ואת דיווח הדוחות שיהיו ב-27 בחודש, למה לא לפשט את התהליך גם שיהיה ברור לאזרחים?

עודד פורר: אתם צריכים להבין, המציאות כרגע היא שמחוץ למשרדי הממשלה אף אחד לא מבין ולא יודע מה אתם עושים.

עודד פורר: כל מה שאתה אומר פה אתה יודע אותו, אולי עוד אנחנו יודעים ומי שנמצא עכשיו בשידור.

עודד פורר: אף אחד לא יודע.

עודד פורר: אי-הוודאות ששוררת בקרב בעלי העסקים, בקרב רואי החשבון, בקרב יועצי המס, היא ענקית.

עודד פורר: היא ענקית.

עודד פורר: ולכן אני אומר: זה לא מספיק שאתם מוציאים הודעה לעיתונות – אתם צריכים לדברר את זה בצורה גדולה, כולל לקרוא לציבור לפנות אליכם גם על הבקשות היחידניות, כי הרבה אנשים אפילו על הבקשות היחידניות, למרות ששלחתם הודעה לכל רואי החשבון, מה לעשות, לא כולם יודעים.

ערן יעקב: אז, אדוני היושב-ראש, אני אגיד לך יותר מזה.

ערן יעקב: גם הם בעצמם דיבררו את זה בצורה מאוד משמעותית לכל הציבור.

ערן יעקב: כך שגם אנחנו הוצאנו את זה וגם יועצי המס ורואי החשבון דיבררו את זה לציבור.

ערן יעקב: כך שאני אומר לך בוודאות כמעט גמורה: המשק יודע מזה.

ערן יעקב: ואני גם מוכן לקחת את מה שאתה אומר לתשומת ליבי.

ערן יעקב: יכול להיות שצריך להשתפר בעניין הזה.

ערן יעקב: כך נעשה ונדברר את זה בצורה יותר טובה, אם אתה חושב שזה טעון שיפור.

ערן יעקב: אז אנחנו, כמובן, נעשה את זה.

עודד פורר: בנוסף, רק אני אומר לך עוד הפעם: אתם חייבים להגדיר לוחות זמנים, גם להודעות שלכם.

עודד פורר: אתם באים לפה ואומרים: אנחנו נבחן, אנחנו נראה, אנחנו נעשה.

עודד פורר: התחושה היא כל פעם שעוד יום עובר ועוד יום עובר, שבוע הבא זה ערב פסח.

עודד פורר: לבעלי העסקים אין מושג כרגע מה יהיה.

עודד פורר: גני ילדים פרטיים שגם צריכים להחזיר כסף ללקוחות שלהם הרבה פעמים.

עודד פורר: הם גם מחזירים את הכסף ללקוחות שלהם וגם צריכים לשלם ואין להם שום דחייה.

עודד פורר: חוגים וכיוצא באלה.

עודד פורר: אני פותח את זה לדיון.

עודד פורר: חברת הכנסת מיכל שיר ואחריה – יוסי אלישע מלשכת עורכי הדין.

מיכל שיר סגמן: עסק קטן, עסק פטור, עצמאים הם, אני חושבת, הרוב של העסקים הקטנים.

מיכל שיר סגמן: כאלה שמתפרנסים ב-10,000-7,000 שקלים בחודש, טובים להם עם זה.

מיכל שיר סגמן: מזה הם חיים.

מיכל שיר סגמן: הם גם הרי לא זכאים כרגע לדמי האבטלה.

מיכל שיר סגמן: אין להם שום מענה, אבל הם כן צריכים להמשיך ולשלם את המיסים באופן שוטף.

מיכל שיר סגמן: חברה גדולה או אפילו עסק בינוני או אפילו עסק שמוגדר כעסק קטן, הרי עסק קטן זה לא העצמאי, זה לא אותו יועץ תקשורת, זה לא אותו מוסך קטן, זה לא אותו ספר שכרגע מתפרנס מכמה לקוחות שנכסים אליו.

מיכל שיר סגמן: בסוף הם אלה שצריכים לקחת את היד, להכניס עמוק לכיס ולהתחיל להוציא משם את הכספים.

מיכל שיר סגמן: עכשיו, יש גם את העסקים שלא יסגרו לגמרי, שעוד איכשהו בתקופה הזאת יצליחו להתגלגל.

מיכל שיר סגמן: עכשיו, אתה אומר שמיסים זה דבר חשוב.

מיכל שיר סגמן: אני גם מסכימה איתך.

מיכל שיר סגמן: מיסים זה דבר חשוב.

מיכל שיר סגמן: אבל אותו עסק זעיר, קטן, שבאמת מנסה לשרוד איכשהו בתקופה הזאת והצליח איכשהו למצוא איזשהו הסדר עם עצמו שזה ימשיך להתגלגל – עדיין ישלם את המיסים.

מיכל שיר סגמן: האם יש כאן מקום לשקול כן להפריד ביניהם ואולי כן לעשות איזושהי הפחתה של המס?

מיכל שיר סגמן: איזשהו משהו לבוא לקראת אותו עסק שגם המעט שהוא מצליח לעשות – זה יגמור אותו?

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: יוסי אלישע, לשכת עורכי הדין.

יוסי אלישע: כן.

יוסי אלישע: בוקר טוב.

יוסי אלישע: שומעים אותי?

עודד פורר: שומעים.

יוסי אלישע: אני שמעתי את ערן.

יוסי אלישע: הנושא הזה של התשלומים תלויי מחזור – אני רוצה להתייחס לזה בקצרה.

יוסי אלישע: אנחנו מדברים על הפעילות במהלך חודש ינואר-פברואר שגם אם הייתה נורמלית, במרץ-אפריל יש דעיכה, יש הפסקה לגמרי.

יוסי אלישע: זה אומר שאנשים צריכים את הכסף הזה בשביל לשרוד עד מאי-יוני.

יוסי אלישע: אנחנו צריכים את הכסף בשביל שלאותם שכירים יהיה לאן לחזור אחרי שייגמר המשבר.

יוסי אלישע: עכשיו הדחייה בשבוע ימים, לחודש ימים, היא לא עושה כלום.

יוסי אלישע: הדחייה צריכה להיות פשוט לחודשי הקיץ.

יוסי אלישע: נכון שאנחנו מדברים על מרץ-אפריל שתהיה ירידה משמעותית, אבל בסך הכול הכספים שנמצאים עכשיו צריכים להידחות למועד מאוחר יותר.

יוסי אלישע: לגבי ה-18 חודשים – אני לא כל כך מבין את העניין, שזה עניין חוק מיסוי מקרקעין.

יוסי אלישע: אותם אנשים שכאילו חיכו עד הרגע האחרון – לא מדובר באנשים שחיכו עד הרגע האחרון.

יוסי אלישע: למכור דירה זה לא עניין פשוט.

יוסי אלישע: אנשים עכשיו נמצאים במשבר.

יוסי אלישע: אני לא מבין איזו עלות יש לזה.

יוסי אלישע: אין לזה עלות, מפני שהרשות הניחה שאנשים האלה יהיו פטורים ממס, כי יעמדו במועדים.

יוסי אלישע: לכן אני לא מבין כיצד יכולה להיות לזה עלות.

יוסי אלישע: עכשיו, ראינו את התקנות של יום שישי.

יוסי אלישע: יום שישי, התקנות האלה הן בדיוק או עיקרן בכלל הן דווקא לרשות המיסים.

יוסי אלישע: כל המועדים שלכאורה אמורה הייתה לעמוד בהם גם רשות המיסים, אם זה הוצאת שומות, אם זה התיישנות של שנים, הכול נדחה רטרואקטיבית, דרך אגב, משבוע לפני, גם למי שלא הספיק עד המועד האחרון.

יוסי אלישע: מבחינת רשות המיסים, הוא קיבל ארכה מספיקה, למרות שגם שם אפשר לעבוד בצורה מקוונת, אפשר לעשות את כל הדברים.

יוסי אלישע: אבל הם דאגו בעצם לארכה שתאפשר להם לפעול באופן נורמטיבי גם לאחר המשבר בלי שהמשבר בעצם יעיב על זה.

יוסי אלישע: וזה לא בסדר.

יוסי אלישע: זה חוסר איזון מול המשק.

יוסי אלישע: אם ניקח עכשיו את כל מי שעשה עסקאות במיסוי מקרקעין בתחילת חודש מרץ או בסוף חודש פברואר, נדרש היום לדווח.

יוסי אלישע: אין לו דחייה ולו של יום אחד.

יוסי אלישע: למה?

יוסי אלישע: המשרדים סגורים, אין לו עם מי לדבר.

יוסי אלישע: הוא צריך לעשות שומה עצמית.

יוסי אלישע: הוא צריך לפנות לאנשים שכבר אין לו עם מי לדבר ואין דחייה.

יוסי אלישע: לא רק שאין דחייה, אין אפילו אמירה שלא יהיו קנסות.

יוסי אלישע: עכשיו, אם יורשה לי, כבוד היושב-ראש, אני רוצה רגע, מעבר לעניין הזה של להכניס יד לכיס ולהזרים כסף לציבור, זה הזמן גם לחשוב על פתרונות יצירתיים בשביל להביא כסף למדינה.

יוסי אלישע: יש לנו בבתי משפט היום 26 – ערן, לפי הצהרתך – 26 מיליארד שקלים בסכסוך עם נישומים.

יוסי אלישע: אולי זה הזמן קצת להתכנס, לשבת בוועדות מיוחדות ולראות איך סוגרים את רוב התיקים האלה.

יוסי אלישע: התיקים שאפשר לקדם ולסגור – לסגור אותם ולהביא כסף למדינה.

יוסי אלישע: כנ"ל לגבי הוראת שעה לעניין חלוקת דיבידנדים.

יוסי אלישע: היו שנים מצוינות למשק – 2017, 2018, 2019.

יוסי אלישע: אם תהיה הוראת שעה, יכול להיות שאנשים יעדיפו עכשיו, או לפחות החברות הגדולות, לחלק את הכספים האלה.

יוסי אלישע: להביא את הכסף למדינה.

יוסי אלישע: יש פה ארבעה-חמישה מיליארד שאפשר לגבות באופן מיידי.

יוסי אלישע: יש פה נושא של קיזוז הפסדים אחורה.

יוסי אלישע: יש נושא של ניכוי פחת מואץ בשנת 2019-2018.

יוסי אלישע: אני מבין שאנחנו אמורים להיפגש לדון בכל הדברים האלה בקרוב עם רשות המיסים.

יוסי אלישע: אני מקווה שנוכל להביא בשורה גם בעניין הזה.

עודד פורר: תודה, יוסי.

עודד פורר: ערן יעקב?

ערן יעקב: כן.

ערן יעקב: אז ראשית, כמו שאמרתי, לגבי העניין של הארכה לגבי אותם בעלי דירות, הדבר הזה ייבחן, הוא נמצא על שולחננו.

ערן יעקב: אכן הייתה פנייה ואנחנו נבחן את זה גם ברמה האוצרית.

ערן יעקב: יש הטוענים בתוך האוצר שיש לדבר הזה - - -

עודד פורר: מתי תיתנו לנו תשובה על זה?

ערן יעקב: אז אני אומר: בזמן הקרוב.

עודד פורר: השבוע?

ערן יעקב: אני רוצה גם לבוא עם כל המשמעויות וההשלכות.

עודד פורר: השבוע, לדעתך?

עודד פורר: כמה זמן ייקח לכם לבחון את השלכות הרוחב?

ערן יעקב: רגע, אני אומר:

ערן יעקב: אנחנו לפחות נוציא את התוכנית, ואחר כך באמת נידרש לעניין הזה ונראה.

ערן יעקב: לגבי הדברים האחרים, לגבי קיזוז הפסדים ולמה שנאמר פה, אני חושב שכבר התייחסתי ואמרתי את דעתנו.

ערן יעקב: לעניין ההוראה של השומות שאמר יוסי - - -

מיקי לוי: אבל מה עמדתכם, ערן?

מיקי לוי: מה עמדתכם?

מיקי לוי: לא אמרת לי מה.

ערן יעקב: אז אני אומר שזה חד-משמעי מאוזן.

ערן יעקב: חד-משמעי זה טוב גם לרשות המיסים וגם לעוסקים.

ערן יעקב: הדבר הזה מאוזן לחלוטין.

ערן יעקב: כי מי שרוצה להגיש השגה, אז ודאי שאנחנו רוצים לאפשר לו את התהליך הזה.

ערן יעקב: לכן אנחנו עוצרים ומקפיאים.

ערן יעקב: הדבר הזה מאוזן גם ברמה התפיסתית אל מול כל הציבור.

ערן יעקב: ואני חושב שנכון היה לעשות.

ערן יעקב: אין דרך אחרת לעשות את זה, בטח ובטח לא בתקופה הזאת.

ערן יעקב: ומהסיבות שגם אמר חבר הכנסת אחמד טיבי שחלק גדול מהדברים שאנחנו מקלים ואנחנו מורידים את הלחץ שלנו מהעוסקים, וזה נכון.

ערן יעקב: אז בדיוק מהסיבה הזאת אנחנו גם חושבים שזה נכון להקפיא את התהליך הזה ואת המרוץ הזה, כדי לאפשר גם לנו וגם לצד השני, שיוכל עדיין להשיג את השגותיו ולומר את דברו, ולא להפריע לו.

ערן יעקב: אני חושב שהדבר הזה הוא מאוד מאוד מאוזן בעולם השומות.

ערן יעקב: דברים נוספים שעולים פה בהתייחסות לעסקים - - -

יוסי אלישע: ערן, אין איזון על הדיווחים.

יוסי אלישע: אני דיברתי על הדיווחים.

ערן יעקב: אילו דיווחים?

ערן יעקב: של מה?

יוסי אלישע: הדיווח למיסוי מקרקעין מרגע שנעשתה עסקה לא נדחה.

יוסי אלישע: לא רק שלא נדחה, אלא שלא ניתנה שום הוראה בעניין הזה.

ערן יעקב: נכון, ל-30 יום.

ערן יעקב: נכון, אין שום סיבה לדחות את זה, יוסי.

יוסי אלישע: למה לא?

עודד פורר: חבר'ה, בואו.

ערן יעקב: כמו ש- - - ומיסוי מקרקעין כמעט הכול מקוון – הכול מקוון.

יוסי אלישע: גם אצלכם במשרדים הכול מקוון - - -

ערן יעקב: אתה מכיר – אתה לא מבין.

עודד פורר: זה לא דיאלוג, יוסי.

עודד פורר: יוסי, סליחה.

מיקי לוי: אתה רואה מה קורה?

מיקי לוי: אם הם ישבו בשולחן עגול עם כל הלשכות, כל השאלות האלה יהיו מיותרות, ערן.

עודד פורר: ברור.

עודד פורר: אני מסכים איתך לגמרי, מיקי.

עודד פורר: זה לא דיאלוג.

עודד פורר: ערן, תמשיך.

ערן יעקב: אז אני חושב שעניתי על זה.

ערן יעקב: לגבי העסקים הקטנים שדובר עליהם פה מקודם, שאין מענה – אז אני מניח שהתוכנית שתוצג בקרוב תיתן מענה לחלק גדול מהעסקים, ובכלל זה לעסקים הקטנים והבינוניים.

ערן יעקב: אני חושב שהמענה אפילו יהיה מענה טוב.

ערן יעקב: והוא ישרת חלק גדול מהעסקים, כמו שאמרתי, מעבר לתת את הביטחון ואת הרשת הקיימת, אלא גם לתת להם מענקים כאלה ואחרים שיאפשרו להם באמת, מעבר לגשר על הפער התזרימי, גם כסף שיוכלו להמשיך, בעצם מעבר למה שעשינו עכשיו, שהאצנו החזרת החזרים.

ערן יעקב: אז גם יינתנו – בקרוב גם יוכרז על זה, מן הסתם – מענקים לאותם עסקים קטנים ובינוניים, כדי לאפשר להם באמת להתמודד יותר טוב עם הבעיה הלא פשוטה הזו.

ערן יעקב: וצריך להגיד: העסקים הקטנים והבינוניים, וגם אחרים, דרך אגב, חווים תקופה לא פשוטה לחלוטין.

ערן יעקב: אנחנו מבינים את זה היטב.

ערן יעקב: ואנחנו משקיעים המון מאמץ ומחשבה איך לבוא לקראתם ואיך לעשות התהליכים שיעזרו להם באמת ויאפשרו להם את ההמשכיות העסקית.

ערן יעקב: אנחנו משקיעים הרבה מאוד זמן, ואני מקווה שהפתרונות שנביא באמת ייתנו פתרונות בכורח הנסיבות שכל המשק חווה, לא רק המשק הישראלי, כדי באמת לאפשר להם להתמודד יותר טוב.

ערן יעקב: ובאמת ליבנו איתם.

ערן יעקב: לא פשוט.

עודד פורר: חברת הכנסת קרן ברק ואחריה – רועי כהן.

קרן ברק: יש לי סדרת שאלות.

קרן ברק: אז, ערן, תקשיב, בבקשה.

קרן ברק: קודם כול, אני אתחיל בזה שהעסקים הקטנים והעצמאים זה משהו שאנחנו כמדינה רוצים שימשיך להתפתח, ולכן אנחנו לא עושים להם טובה.

קרן ברק: יש את היום שאחרי המשבר הזה, וביום שאחרי המשבר הזה עדיין אנחנו צריכים לחיות כמדינה מהכנסות של המיסים שהם נותנים לנו.

קרן ברק: לכן זה לא שאנחנו נותנים להם משהו – אנחנו צריכים אותם כאן.

קרן ברק: ואתם, האוצר, כשאתם החלטתם על כל ההגבלות הכלכליות והסגר, הייתם צריכים לקחת את כל ההשלכות, ולפי זה לגזור האם באמת אתם רוצים סגר כזה, כזה, כזה או כזה.

קרן ברק: אם לסגור את כל המדינה, אם לא.

קרן ברק: אבל הייתם צריכים מראש לקחת את המשמעויות הכלכליות של האירוע הזה לפני שסגרתם, לא אחרי שסגרתם.

קרן ברק: כי, שוב, אתם לא עושים טובה.

קרן ברק: זו החלטה של המדינה, ונגזרת של החלטה של המדינה היא גם לדאוג שהמדינה תתקיים יום אחרי.

קרן ברק: והמדינה תתקיים יום אחרי, אם העסקים הקטנים יתקיימו יום אחרי וימשיכו למלא את קופת המדינה.

קרן ברק: לכן נורא חשוב לי – הגישה לאירוע הזה: אנחנו זקוקים לעסקים הקטנים והעצמאים, ולא הפוך, ולא אנחנו עוזרים להם, אלא הם עוזרים לנו.

קרן ברק: לכן אנחנו מחיים אותם.

קרן ברק: בהקשר הזה, יש לי כמה וכמה שאלות לערן.

קרן ברק: אחת – אני מבינה שאת היוזמה של האיחוד שנת המס של 2020-2019 – יש לך קושי גדול איתו ועל זה אתה תיתן, כנראה, את הדעת באיזושהי הזדמנות, כנראה, גם עכשיו.

קרן ברק: אבל האם יש אופציה שבה אתם פשוט יכולים להקטין את תשלומי מס החברות של 2019.

קרן ברק: זאת אומרת, פשוט להגיד: מס החברות היה – לא זוכרת כמה, 24, 25 או 26 – להקטין אותו לגבול - - - הרי זה שולם, המקדמות כבר שולמו.

קרן ברק: ברגע שהמקדמות שולמו ואתם מורידים את המס לחברות, אז נוצרת אופציה שפשוט לא צריך להשלים את התשלום הלאה.

קרן ברק: וזה יכול להיות פתרון, כי זה כבר שולם, מצד אחד.

קרן ברק: מצד שני, אתם עוזרים לעסקים לא להוציא עכשיו Cash Money החוצה.

קרן ברק: אז את זה אני מבקשת שתשקלו ותגיד לי האם זה אפשרי.

קרן ברק: השאלה השנייה – גילאי הפנסיה, הרי אנשים שנמצאים בפנסיה כבר ניתן עליהם את הדעת ברמת השכירים, שיש כאלה שאפשר להוציא אותם לחל"ת, ובאמת הביטוח הלאומי נתן לזה פתרון.

קרן ברק: אבל מה עם העצמאים שנמצאים בפנסיה?

קרן ברק: זאת אומרת, מצד אחד, הם כביכול לא זכאים למענק שיינתן – ה-6,000, 12,000, אני לא יודעת איזה סכום יינתן – הם לא זכאים לזה, כי הם כאילו בגיל פנסיה.

קרן ברק: מצד שני, הם גם לא שכירים ואז הם לא זכאים לחל"ת.

קרן ברק: אז צריך לתת למגזר הזה של עצמאים בגיל הפנסיה, להחריג אותם או לתת להם את המענקים כאילו הם עצמאים שאינם בגיל פנסיה.

קרן ברק: האם נתתם על זה את הדעת?

קרן ברק: ואם לא, אני מבקשת תיתנו על זה את הדעת.

קרן ברק: והדבר הקריטי והאחרון, שעל זה אני השקעתי הרבה מאוד מחשבה וגם כתבתי אין-סוף מכתבים – על קרן הלוואות בערבות המדינה שכמו שאתה יודע, ערן, וכמו שכל בכירי האוצר יודעים, שגם בימים כתיקונם שני אחוזים מהעסקים הקטנים משתמשים בה.

קרן ברק: כי היא קרן בלתי אפשרית להחזרה ובלתי אפשרית בכלל לקבלה, מבחינת הביורוקרטיה שצריך להשקיע בה ומבחינת הערבות האישית שכל אחד נותן מאה אחוז ערבות אישית.

קרן ברק: ואז בעצם מה הועילו - - - אם ממילא אתה נותן את מאה האחוז ערבות אישית.

קרן ברק: אז האם באמת נתתם?

קרן ברק: אתה אומר פה שפישטתם את זה.

קרן ברק: אני מבקשת ממש לקבל תוכנית מה זה הפישוט.

קרן ברק: מה זה תוך תשעה ימים?

קרן ברק: כי בדרך כלל, זה שלושה-ארבעה, בין שלושה חודשים לחצי שנה לקבלת הערבות.

קרן ברק: ופה אנחנו צריכים לקצר את הזמנים, שלא תהיה ערבות אישית, שלא יהיו מתווכים באמצע שגובים על זה כסף, שתקופת החזר הלוואה תגדל מחמש שנים לשבע שנים וגם תקופת הגרייס - -

עודד פורר: תודה.

קרן ברק: שנייה, רגע.

קרן ברק: - - ושגם הביטחונות יקטנו משמעותית, כדי שבאמת יוכלו לקבל את זה.

קרן ברק: אז אני מבקשת מערן שיגיד מה הם הולכים לעשות עם זה.

קרן ברק: תודה רבה.

עודד פורר: רועי כהן מלה"ב נמצא על הקו?

רועי כהן: אני נמצא על הקו.

עודד פורר: יופי.

עודד פורר: תודה, רועי.

עודד פורר: רק לפני כן, ערן, תרשום עוד נושא שעלה פה גם בדיונים הקודמים וגם בסיכומים של ועדת הכספים, שתתייחס אליו – הפעלת קרן מס רכוש, כדי לתת את הפיצויים פשוט באופן מיידי ולא למרוח את הזמן הזה עד שהעסקים ימותו.

עודד פורר: כן, רועי כהן.

רועי כהן: עודד, קודם כול, תודה על ההזדמנות לדבר בפני חברי הוועדה, ובוודאי בפני ערן יעקב.

רועי כהן: אני רוצה להזכיר שאנחנו נמצאים 120 שעות אחרי 48 שעות שבהן נאמר שתהיה תוכנית כלכלית שבעצם תוריד את כל הלחץ מציבור העצמאים והעסקים.

רועי כהן: ואנחנו מוצאים את עצמנו ללא תוכנית, רק עם כותרות וסיסמאות.

רועי כהן: אבל אני רוצה לפנות לערן באופן אישי ולהגיד לו: איך לא מבינים שם בדיוק את מה שאתם בוועדת הכספים מבינים?

רועי כהן: שהמענק הזה של ה-6,000 שקלים, הוא בעצם לא מענק של 6,000 שקלים.

רועי כהן: צריך להגיד את האמת.

רועי כהן: רוב העצמאים מרוויחים בין 8,000-6,000 שקלים, 60% מהם.

רועי כהן: הם יקבלו רק 3,000 שקלים, כי ערן יעקב, לא יודע מי מהמשרד שלו, באגף התקציבים, הכניסו בצורה כזאת או אחרת, איזה עז לתוך הדבר הזה, למרות שזה לא מה שדובר איתי ולא נאמר.

רועי כהן: הכניסו את זה שיהיה עד 50% מאותם 6,000 שקלים.

רועי כהן: כלומר, רוב העצמאים בישראל יקבלו 3,000 שקלים.

רועי כהן: מזה הם יצטרכו להמשיך לשלם את ההוצאות שלהם.

רועי כהן: אף אחד לא מבין שהכנסה של העצמאים היא אחרי קיזוז ההוצאות שלהם.

רועי כהן: ופה, מה שהולכים לתת להם זה בעצם מענק שממנו הם יצטרכו להמשיך את השכירויות, את הביטוחים, את המחיה.

רועי כהן: זה פשוט בלתי הגיוני.

רועי כהן: בשביל זה דרשנו שיהיה מינימום של 6,000 שקלים ולא יפחת שקל אחד ממנו.

רועי כהן: זה יכול רק להיות יותר למעלה.

רועי כהן: אנחנו דורשים דמי אבטלה מלאים, ויש אפשרות למדינה לעשות את זה.

רועי כהן: דמי אבטלה לעצמאים בדיוק כמו לשכירים.

רועי כהן: אנחנו לא אזרחים סוג ב'.

רועי כהן: אין לנו דם אחר.

רועי כהן: אנחנו לא באים למכולת ושואלים אותנו אם אנחנו עצמאים או שכירים.

רועי כהן: לא יכול להיות שתהיה פה מדינה אחת לשני עמים – שכירים שיהיו בביטחון כלכלי, שתהיה להם חל"ת, דמי אבטלה, ימי חופשה, ימי מחלה; ועצמאים שיהיו מופקרים לגורלם.

רועי כהן: אני פונה לערן יעקב: אנחנו אלה שמרימים את המשק; אנחנו אלה שמשלמים לכם את המיסים ואת המשכורת ואת כל מה שזה.

רועי כהן: אנחנו העצמאים.

רועי כהן: אנחנו אלה שבסופו של דבר, כל השנים האלה שילמו את המיסים והביטוח הלאומי, ואנחנו אלה שמרגישים שהמדינה מפקירה אותם, לא נותנת להם מענה.

רועי כהן: זו ההזדמנות שלכם לתקן את הרושם הזה.

רועי כהן: לבוא ולומר לאותם עצמאים: אנחנו איתכם; הייתם איתנו בזמן שהיה טוב, אנחנו איתכם בזמן שקשה.

רועי כהן: לא יכול להיות שיבואו לאנשים ויגידו להם: תשמעו, תצטרכו להסתדר מ-3,000 שקלים לחודש.

רועי כהן: זו בדיחה עצובה.

רועי כהן: שוחחתי עם כל מי שצריך כדי לגרום להם להבין שיש באמת חוסר הבנה מה זה חייו של העצמאי.

רועי כהן: העצמאי בסופו של דבר זה משהו אחר משכיר.

רועי כהן: שכיר שהורדת לו 30% מהשכר שלו יודע בצורה כזאת או אחרת להסתדר.

רועי כהן: העצמאי שגרמת לו בן-רגע גם להוריד סדר-גודל של 50% מהכנסה שלו ולהמשיך לתת לו את ההוצאות, השארת אותו עם אולי 10%-20% מיכולת ההישרדות שלו.

עודד פורר: תודה.

רועי כהן: לכן אני קורא לוועדת הכספים לתת את הדעת על הדבר הזה.

רועי כהן: דמי אבטלה מלאים לעצמאים בדיוק כמו לשכירים.

רועי כהן: יש אפשרות חוקית לעשות את זה.

רועי כהן: לפי סעיף הביטוח הלאומי, שבשעת חירום אפשר לתת זכויות שלא קיימות בחוק הביטוח הלאומי.

רועי כהן: ובנוסף, ללכת על מנגנון של פיצוי למי שירד לו יותר מ-25%.

עודד פורר: תודה.

רועי כהן: לתת לו פיצוי של 50% לפחות.

רועי כהן: אני קורא לערן יעקב לתת את הדעת על הדבר הזה.

רועי כהן: לא נסכים ל-3,000 שקלים ממוצע כמענק לעצמאים.

רועי כהן: אנחנו לא נסכים לזה.

עודד פורר: תודה, רועי.

עודד פורר: חד-משמעית, הנושא הזה של דמי אבטלה לעצמאים – חשוב שתעלה אותו בדיון שיתקיים מחר עם מנכ"ל הביטוח הלאומי.

עודד פורר: חבר הכנסת עופר כסיף ואחריו – נציגת איחוד לשכות המסחר, ישראלה מני.

עודד פורר: ואחרי זה, ערן ישיב.

מיכאל ביטון: אני אשמח לשאול גם.

עודד פורר: כולם רשומים.

עודד פורר: כל מי שמיכל העבירה לי – רשום.

עופר כסיף: תודה רבה.

עופר כסיף: הבוקר פורסם שמשרד האוצר ורשות שוק ההון רוצים להוציא תקנות שיאפשרו לעצמאים להשתמש בכספי הפנסיה שלהם.

עופר כסיף: עכשיו, אני תוהה מאיפה הרעיון הזה.

עופר כסיף: אנשים שמוצאים את עצמם, כפי שנאמר קודם, בפני שוקת שבורה ומיובשת – עכשיו גם רוצים שבעצם הם יחיו על בסיס של כספי פנסיה.

עופר כסיף: זה דבר בלתי נסבל.

עופר כסיף: עכשיו, במקום זה אני מעלה, שוב, את הסוגיה שהועלתה על יד כמה דוברים קודם – איחוד שנות המס 2020-2019.

עופר כסיף: הרי ברור לכל בר דעת שאיחוד שנות המס הללו יאפשרו לאלה שמפסידים עכשיו לקזז עם הרווחים של שנה שעברה.

עודד פורר: ברור, ברור.

עופר כסיף: עכשיו זה דבר קריטי.

עופר כסיף: אני לא מבין את פשר ההתנגדות, ערן.

עופר כסיף: ואני גם חושב שלהתנגדות הזאת אין מקום.

עופר כסיף: כלומר, יש הכרח, כחלק מהכלים של הצלת השוק ובראש בראשונה האנשים שנפגעים מהמשבר – זה על ידי איחוד שנות המס 2020-2019 לטובת הקיזוז שהזכרתי.

עופר כסיף: עוד שני דברים בקצרה.

עופר כסיף: הלוואות הרי צריך להחזיר.

עופר כסיף: אם לבנקים לא תהיה ודאות, אם הבנקים לא ידעו שהם יקבלו החזר על הלוואות שהם נותנים, הם לא ייתנו הלוואות.

עופר כסיף: אף אחד לא יקבל הלוואות.

עופר כסיף: זה יהפוך להיות בלון ריק.

עופר כסיף: כלומר, הדרך היחידה להתמודד עם המשבר והאסון שרובץ לפתחם של מאות אלפי אנשים ומשפחות בארץ, זה על ידי מה שעשו במקומות שונים, כמו צרפת, כמו יפן, כמו שבדיה.

עופר כסיף: ואלה שני דברים שאני רוצה להזכיר ובזה אני אסיים.

עופר כסיף: אחד – מימון משכורות של 100% למפוטרים השכירים.

עופר כסיף: זה דבר שנעשה, וזה דבר שאפשר גם לעשות אותו פה.

עופר כסיף: צריך להכניס את היד עמוק לכיס.

עודד פורר: תודה.

עופר כסיף: והדבר האחרון, לגבי העצמאים – דמי אבטלה לעצמאים.

עופר כסיף: זה נאמר כבר קודם ואני מחזק את זה.

עופר כסיף: תודה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: ישראלה מני.

ישראלה מני: שלום, בוקר טוב.

ישראלה מני: תודה רבה.

ישראלה מני: שלום, ערן.

ישראלה מני: קודם כול, צריך להבין שהעסקים חווים כרגע לא רק אי-ודאות – הם חווים פחד.

ישראלה מני: המילה היא פחד.

ישראלה מני: אנחנו מקבלים עשרות טלפונים ביום.

עודד פורר: אני אציין רק שאת מאיגוד לשכות המסחר.

ישראלה מני: נכון, אני סמנכ"ל כלכלה באיגוד לשכות המסחר.

ישראלה מני: אוריאל פשוט מופיע כרגע בוועדת הקורונה, ולכן הוא לא מופיע אצלכם כרגע.

ישראלה מני: בכל מקרה, מה שאני אומרת הוא שכרגע העסקים חווים פחד.

ישראלה מני: זאת המילה.

ישראלה מני: עכשיו, הדבר הבסיסי שאנחנו מצפים כרגע מהמדינה לעשות הוא שני דברים עיקריים: אחד – להכניס מיידית את מודל הפיצויים.

ישראלה מני: המדינה יודעת לעשות את זה.

ישראלה מני: המודל סגור וברור.

ישראלה מני: הפעילו אותו מ-2006 לאורך המבצעים הצבאיים שהמדינה חוותה.

ישראלה מני: המודל עובד על בסיס הפסד מחזורי בגין המע"מ.

ישראלה מני: אז אפשר לקבוע שחודש ראשון, בגלל אי-הוודאות של המדינה לגבי ההוצאות וכמה כסף היא תצטרך, אפשר לקבוע שהסף יהיה X.

ישראלה מני: אבל חייבים לייצר – וכרגע המדינה לא מייצרת – סוג של ודאות למגזר העסקי.

ישראלה מני: אני אומרת לכם, יש לחץ אימים.

ישראלה מני: דבר נוסף חשוב לי להבהיר לגבי העסקים הקטנים והבינוניים – הם מאוד חשובים.

ישראלה מני: אבל בל נשכח גם את העסקים הקצת יותר גדולים, כי אנחנו עובדים במעגלים.

ישראלה מני: אם עסק גדול אחד נופל, הוא מפיל פה עשרות עסקים קטנים ובינוניים.

ישראלה מני: הדבר השלישי שחשוב לי להגיד כרגע הוא שיש הרבה מאוד ניסיון שנצבר בתוך המגזר העסקי.

ישראלה מני: אם משרד האוצר היה מזמין את המגזר העסקי כמו שהוא עשה ב-2006, ויושבים ודנים ביחד, גם אם זה דרך ה"זום", ומנסים יחד למצוא פתרונות – אני חושבת שהפתרון יהיה הכי נכון.

ישראלה מני: הדבר האחרון שאני רוצה להזכיר לעניין העצמאים – יש דרך נוספת שאפשר לתת כסף לעצמאים, והיא באמצעות רשות המיסים ולא באמצעות הביטוח הלאומי.

ישראלה מני: אם אנחנו נעביר דרך המנגנון של מס הכנסה שלילי - - - למעשה יש את כל הנתונים של כל העובדים והעוסקים במשק.

ישראלה מני: ולצורך העניין, יכול לבוא אותו עצמאי שיש לו 30 דירות, ויכול לבוא אותו מנכ"ל שיש לו בקושי דירה אחת, ורשות המיסים תדע – ולא תדע בדיוק כמה מגיע לכל אחד ולא תהיה עסוקה אם זה יהיה קצבה של 6,000 שקלים או, כמו שרועי כרגע אמר, שבפועל מ-6,000 שקלים יהיה 3,000 שקלים.

ישראלה מני: מנגנון של מס הכנסה שלילי לעצמאי ספציפי יכול לתת תשובה ומענה שהיא יותר נכונה ויותר טובה לכלכלת ישראל לטווח ארוך.

ישראלה מני: תודה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: ערן, בבקשה.

ערן יעקב: אני אנסה לענות לפי הסדר כדי שאני לא אשכח כלום.

ערן יעקב: אז ראשית, לגבי הסגר, מה שאמרה חברת הכנסת קרן ברק בעניין הסגר.

ערן יעקב: אז נכון, הסגר נכפה על כולנו – לא סגר, אבל המגבלות שקבע אותן ראש הממשלה.

ערן יעקב: ראש הממשלה הגדיר בצורה מאוד שהדבר הראשון במעלה הוא העניין הבריאותי, קודם כול.

ערן יעקב: וזה מה שעומד לנגד הממשלה, וכך אנחנו פועלים, ואנחנו תוצאה של הדבר הזה.

ערן יעקב: ואנחנו, כמובן, גם עצמאים בעסק הזה, אומרים את דעתנו על הצורך לשמר על האיזון בין הכלכלה לבין הצורך הבריאותי, כמובן, שהוא הראשון במעלה, כמו שהגדיר ראש הממשלה.

ערן יעקב: ואנחנו, כמובן, נשמעים ועושים את הדברים ומתאימים את עצמנו להחלטות הממשלה וראש הממשלה בעניין הזה.

ערן יעקב: לגבי איחוד שנות המס, אני חושב שזה עלה כבר כמה פעמים, אז אמרתי באמת.

ערן יעקב: בסוף תזכרו שהיכולת המדינה לקבוע ודאות תקציבית היא אחת מבסיסי היכולת של המשכיות של מדינה, וחלק מהאפשרות לאפשר ודאות של מדינה בגביית המיסים היא הדבר הזה.

ערן יעקב: ואיחוד שנות המס פוגע ומה שהוא עושה הוא בעצם מפורר את העניין הזה ויכול לגרום לבעיות לא פשוטות בהתמודדות של מדינת ישראל וביכולת וביציבות שלה עצמה.

ערן יעקב: צריך לזכור שהתשלומים התבצעו לגבי שנת 2019 – ולכן חוסר הוודאות הזה יכול מאוד מאוד להקשות על היכולת של מדינת ישראל בגביית המיסים ובכלל.

ערן יעקב: אני חושב שחלק גדול מהפתרונות שיינתנו הם יהיו פתרונות שיהיו מספיק טובים כדי לתת גיבוי להמשכיות עסקית.

ערן יעקב: דבר נוסף שהועלה פה הוא לגבי הקטנת מס חברות, ומס חברות היום הוא אכן 23%, לא 24% או 25%.

ערן יעקב: והעניין של הגדלה או הפחתה זו תפיסה של מדיניות המס.

ערן יעקב: כרגע אנחנו לא עוסקים בעניין הספציפי הזה, בעניין של מדיניות המס.

ערן יעקב: אנחנו כן עוסקים באיך לנסות ולאפשר המשכיות לעסקים האלה, אם באמצעות מענקים, אם באמצעות רשת סוציאלית, אם באמצעות תהליכים, כדי להיערך לתהליך הצמיחה העתידית שגם מאוד מאוד חשוב.

ערן יעקב: צריך לזכור שמדינת ישראל נכנסה למשבר הזה בתנאים מאוד טובים.

ערן יעקב: זה אומר: חוב-תוצר בסביבות ה-60%; אבטלה מאוד נמוכה, היסטורית, הייתי אומר, כמעט תעסוקה מלאה.

ערן יעקב: בהרבה מובנים מאקרו כלכליים נכנסנו טוב למשבר הזה.

ערן יעקב: ועכשיו אנחנו מגיעים למצב שהצמיחה או הצפי הוא בירידה מאוד משמעותית, ואנחנו צריכים לדאוג שנוכל לחזור לאותו מקום, כי אחרת יהיה מאוד קשה לכולנו.

ערן יעקב: ואני חושב שזה חלק מהדברים שצריכים גם להעסיק אותנו לא מעט ויעסיקו אותנו, אני בטוח, לא מעט.

ערן יעקב: לגבי גיל 67, פנסיונרים – יינתן מענה בתוכנית גם לאותם אנשים.

ערן יעקב: מענה שיאפשר להם, לאלה שעבדו אחרי גיל 67, ובנסיבות כאלה ואחרות הפסיקו לעבוד ושאין להם באמת יכולת הישענות מעבר לביטוח הלאומי ואחרים.

ערן יעקב: אז לגביהם יינתן מענה והדבר יובא בקרוב, אני מקווה, ממש בימים הקרובים, ויוצג.

ערן יעקב: לגבי אותם אנשים בגיל הפנסיה, מעל גיל 67, שגם הם יקבלו מענה, לאותם אנשים שעבדו או פוטרו או בחל"ת.

ערן יעקב: קרן הלוואת – נכון קרן הלוואות הקודמות, אני מסכים שלא פשוט הרבה פעמים, כי יש את העניין של גם הערבויות וגם של החיתום, שעובדים ביחד.

ערן יעקב: ולפעמים הצורך בלתת ערבות אישית של 100% היא מאוד מקשה.

ערן יעקב: אני אומר לכם שהחשכ"ל בתהליך עשה כברת דרך מאוד מאוד ארוכה.

ערן יעקב: והיום ההלוואות שניתנות גם עד 100 מיליון וגם עד 400 מיליון, הגדיל אותם, הם בתנאים הרבה יותר מקלים עם הערבויות מאוד משמעותיות של המדינה, שבסך הכול 10%, בשונה מ-25% שהיו קודם, של בעלי העסקים.

ערן יעקב: וגם לעניין החיתום מתבצעים שינויים כדי לאפשר תשואה הרבה יותר קלה.

ערן יעקב: צריך בסך הכול – לא צריך הרבה מדי מסמכים; הורידו מאוד את הביורוקרטיה בבקשת ההלוואות, ככל שמדובר בהלוואות שנגרמו או בעיות שנגרמו לעסק כתוצאה ממשבר הקורונה.

ערן יעקב: אז התבצעו לא מעט הקלות.

ערן יעקב: אני גם מבטיח שיתבצעו עוד.

ערן יעקב: לגבי המתווכים – הורידו את כל התשלומים למתווכים.

ערן יעקב: אין עלויות בכלל בלקיחת ההלוואות האלה.

ערן יעקב: אין שום עלויות.

ערן יעקב: הכול על המדינה.

ערן יעקב: ויינתנו עוד הטבות שיובאו בקרוב על ידי החשב הכללי.

ערן יעקב: ואני חושב שזה ייתן מענה מאוד טוב לאנשים שרוצים לגשר על הפער התזרימי שנוצר להם באמצעות הלוואות.

ערן יעקב: ונכון, זה לא פשוט.

ערן יעקב: וחלק גדול מהחסמים האלה - - - פשוט גם במונחי מחיר ריבית גם במונחי גרייס, שיינתן זמן של תשלומים, שהמדינה תיקח את זה על עצמה, גם במונחי הערבויות וגם במונחי העלויות של הפתיחה או קבלת ההלוואה, שגם היום יש לא מעט עלויות כשאתה מגיע לבנק.

ערן יעקב: גם בעניין העלויות האלה הדבר הזה יוקל בצורה מאוד משמעותית.

ערן יעקב: זה על עניין הביורוקרטיה והערבות האישית, ולגבי השאלה של קרן.

ערן יעקב: לגבי מס רכוש, גם הדבר הזה הועלה – אז לעניין מס רכוש, צריך לזכור שיש חוק מס רכוש.

ערן יעקב: הוא מאוד ברור, עם תכליות מאוד ברורות של טרור ומלחמה.

ערן יעקב: אין שם עיסוק בעניין שאנחנו עוסקים בו כרגע.

ערן יעקב: ולכן הפתרונות שיינתנו הם כאלה ואחרים.

ערן יעקב: אבל אני חושב שאין קשר בין מס רכוש לזה.

ערן יעקב: כמובן שאפשר להחליט על מנגנון פיצוי כזה ואחר, דומה או שונה.

ערן יעקב: אבל לא קשור למנגנון פיצוי של קרן מס רכוש או לקרן מס רכוש, שיש לה מטרות ותכליות מאוד ברורות ואחרות, צריך להגיד.

שלמה קרעי: - - - מטרות.

ערן יעקב: לגבי - - - כבר אמרתי לא מעט והזכיר את זה רועי את הדברים.

ערן יעקב: הוא דיבר גם, אני חושב, על פחת מואץ.

ערן יעקב: וזה משהו שכמובן יישקל בתוכנית האצה ובצורך שלנו לצאת באסטרטגיית היציאה.

ערן יעקב: וזה משהו שחובה יהיה לשקול אותו אין ספק, רועי, ולראות האם נכון לתת פחת מואץ.

ערן יעקב: כמובן שאנחנו לא פוסלים את הדבר הזה.

ערן יעקב: הוא מאפשר – בתוכנית היציאה, כשאנשים יתחילו לעשות השקעות, כדי לאפשר באמת להשקיע יותר במכונות ובדברים מחוללי צמיחה.

ערן יעקב: הדבר הזה, כמובן, יישקל, ואני מניח שגם בחיוב ככל שהשר שיהיה יאפשר ויאשר את הדבר הזה.

ערן יעקב: דברים נוספים שנשאלו – לגבי הוודאות, אכן צודקת ישראלה, שחלק גדול מהסקטור העסקי רוצה ודאות, ודאות עסקית.

ערן יעקב: אבל אנחנו כולנו נמצאים בעולם של חוסר ודאות, לצערנו הרב, לצער כולנו.

ערן יעקב: והנגיף הזה לא מאפשר לנו, לא נותן לנו שום ודאות בהתנהלות שלו, באיך שהוא פועל.

ערן יעקב: אנחנו מנסים לייצר ודאות כזו ואחרת, אבל פועלים מתוך מקום של לתת מענה או לעסוק בתהליך של בלימה לפני האצה.

ערן יעקב: אנחנו למעשה עכשיו בתהליך של בלימה של התדרדרות מאוד משמעותית.

ערן יעקב: מה שקורה הוא שיש פה משבר בריאותי שגורר אחריו משבר כלכלי.

ערן יעקב: ולכן אנחנו בתהליך בלימה של התדרדרות הכלכלה כדי לאפשר את זה.

ערן יעקב: ולאחר שנסיים את תהליך הבלימה, אנחנו מקווים, כולנו, ואנחנו בטוחים שנעבור לתהליך האצה ולשלב את הכלכלה ולאפשר להחזיר את הכלכלה לפסים שבהם היא הייתה, ואני מקווה גם טוב מכך.

ערן יעקב: וזה לא פשוט.

ערן יעקב: צריך לזכור, מדובר במשבר עולמי מאוד מורכב, שיש משבר בריאותי שעוקב אותו, כמובן, משבר כלכלי.

ערן יעקב: ולכן אנחנו נערכים לדבר הזה כדי לתת מענה.

ערן יעקב: לגבי העסקים הגדולים – צודקת ישראלה שלחלק גדול מהעסקים הגדולים יש משמעות מאוד מאוד חשובה בכלכלה הישראלית.

ערן יעקב: המעסיקים האלה מעסיקים לא פעם 4,000 ו-5,000 עובדים מעסיק אחד.

ערן יעקב: יש להם חשיבות מאוד – הם משלמים לא מעט מיסים למשק הישראלי, והם חשובים מאוד כדי לאפשר את ההמשכיות ואת אותם שכירים, את אותם כמעט 4 מיליון שכירים במשק הישראלי, שכרגע נתנו להם פתרון, אם זה בחל"ת או אם זה בדמי אבטלה.

ערן יעקב: אבל יש משמעות מאוד מאוד מאוד חשובה לאפשר את ההמשכיות העסקית גם שלהם.

ערן יעקב: ולכן אנחנו נערכים לדבר הזה, אם זה באמצעות קרנות ההלוואה, אם זה באמצעות פתרונות פרטניים שאנחנו נותנים ככל שהדבר הזה נדרש, אם זה לעולם התעופה ואם זה לעולמות אחרים, כדי לאפשר את הפגיעה המינימלית שתהיה במשק הישראלי לאחר סיום המשבר הזה.

ערן יעקב: מס ההכנסה שלילי – אנחנו פועלים גם במגזר הזה.

ערן יעקב: צודקת ישראלה שזה יכול להיות בסיס או פלטפורמה מאוד טובה לאנשים שלא פשוט להם ביום-יום, בטח ובטח בזמנים האלה.

ערן יעקב: ולכן אנחנו פועלים כדי להקדים את תשלומי מס הכנסה השלילי בצורה כזו שתאפשר לקבל את מלוא הסכום כבר ביוני.

ערן יעקב: ואני מקווה שהדבר הזה יתאפשר אולי קצת לאחר מכן, כי יש עוד כל מיני בעיות ביורוקרטיות שלא מאפשרות את זה.

ערן יעקב: אבל הכוונה היא לאפשר לאנשים האלה לקבל חלק גדול מהסכום ולהקדים אותו בצורה מרוכזת כבר בזמן הקרוב.

עודד פורר: תודה.

אופיר סופר: אתם חושבים שתשלמו - - -

עודד פורר: מי זה הדובר שמתפרץ?

אופיר סופר: אופיר.

עודד פורר: הרגע אמרו לי שאתה מסיר את הבקשה שלך.

אופיר סופר: נכון.

אופיר סופר: אבל הוא דיבר על מס הכנסה שלילי וחשבתי שהוא הולך להגיד עוד משהו.

אופיר סופר: אני יכול לשאול?

עודד פורר: אם זו שאלה.

אופיר סופר: אני שואל על הנקודה האחרונה של מס הכנסה שלילי.

אופיר סופר: רציתי לדעת – הרי בסוף אין עבודה.

אופיר סופר: זאת אומרת, חלק נכבד מהמשק לא עובד עכשיו.

אופיר סופר: אז איך זה משפיע?

אופיר סופר: הרי אנחנו מוציאים, מן הסתם, הרבה פחות גם בהקשר הזה, לא?

ערן יעקב: לא, לא.

ערן יעקב: יש תשלומים, מס הכנסה שלילי.

ערן יעקב: יש תשלומים שאנשים הגישו בעבר, ולכן הכסף מגיע קדימה, הוא צופה פני העתיד.

ערן יעקב: אז לכן, כדי לאפשר לאנשים האלה להיפגש עם הכסף שמגיע הרבה יותר מהר, אנחנו, כמובן, נעשה מאמץ ונקדים את התשלומים בצורה מאוד מאוד משמעותית, כדי לאפשר להם להיפגש עם הכסף הזה כמה שיותר מוקדם, שוב, כדי לאפשר להם את היכולת התזרימית הלא פשוטה.

ערן יעקב: ואני מסכים איתך שגם להם לא קל.

עודד פורר: חברת הכנסת אורית פרקש, בבקשה.

אורית פרקש הכהן: ערן, תודה על הדברים.

אורית פרקש הכהן: אבל אני חייבת להגיד לך משהו.

אורית פרקש הכהן: אמרת הרבה מאוד דברים כלליים.

אורית פרקש הכהן: לא שמעתי כמעט שום דבר קונקרטי.

אורית פרקש הכהן: לא שמעתי לוחות זמנים.

אורית פרקש הכהן: מהדברים שלך נשמע, לצערי, שממשיכים במדיניות של הלוואות.

אורית פרקש הכהן: כלומר, דחיית חובות.

אורית פרקש הכהן: ולהכניס את היד לכיס למגזר כדי לשמר אותו, כדי לעודד תעסוקה, כדי לייצר, למנוע כסף הרבה יותר גדול, לדעתי, בגלל הצעדים שאתם מתמהמהים איתם – אני לא שומעת.

אורית פרקש הכהן: שמעתי מאוד על ההלוואות.

אורית פרקש הכהן: שמעתי הרבה מאוד על טיפול פרטני של מי שיש לו בעיה שיפנה לרשות המיסים.

אורית פרקש הכהן: אבל אני חוזרת על זה פעם אחר פעם:

אורית פרקש הכהן: אני חייבת להגיד לך – אני גם הוצאתי מכתב אליכם בעניין הזה, לרגולטורים הפיננסים וספציפית אליך בנושא הזה – שאתם מעדיפים ללכת במדיניות פרטנית שבה האזרח הבודד, בנוסף לכל הסטרס שהוא נמצא בו, התחיל להתעסק מולכם, ואין החלטות כוללות שמקלות עליו.

אורית פרקש הכהן: הייתי שמחה בכל זאת לבקש ממך לוחות זמנים למעשים, לא, אתה יודע, לסיסמאות: נדחה, נבחן, נבחן.

אורית פרקש הכהן: די.

אורית פרקש הכהן: צריך לקבל כבר החלטות.

אורית פרקש הכהן: ערן, מי כמוך יודע.

אורית פרקש הכהן: אתה פה גורם מפתח סופר מרכזי כרשות המיסים.

אורית פרקש הכהן: והבקשה האחרונה אליך – אני מבקשת ממך שתיקח דוגמה של עסק קטן ודוגמה של עסק גדול, ואתה כראש רשות המיסים תשב איתם ותתקשר בעילום שם אליך, לרשות המיסים, תנסו למלא את בקשת המענק, תנסה את הדברים.

אורית פרקש הכהן: תשב לידו.

אורית פרקש הכהן: אני חושבת שזה יפתח לך מאוד את העיניים, כי לפעמים כשיושבים במשרדים למעלה, ואני הייתי שם, ושוקלים שיקולים כלליים של מדיניות המיסים לטווח ארוך ושמס רכוש זה למלחמה בטרור וזה לא האירוע, ולא רוצים לפתוח פרצות לתקדימים.

עודד פורר: ברור.

אורית פרקש הכהן: אני מבינה אותך לחלוטין.

אורית פרקש הכהן: תעשה את המעשה הזה.

אורית פרקש הכהן: אני חושבת שייפתחו לך העיניים.

אורית פרקש הכהן: תודה רבה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: אנחנו אוספים שאלות, ברשותך, ערן.

מיכאל ביטון: אני עוד רוצה לשאול, עודד.

מיכאל ביטון: אתה יודע את זה.

עודד פורר: אתה רשום, מיכאל, באמת.

עודד פורר: אנחנו עושים גם – אני צריך – בין החדרים, בין חברי הכנסת, לבין הגורמים מבחוץ.

עודד פורר: רון תומר, נשיא התאחדות התעשיינים.

רון תומר: אהלן, שלום, כולם.

רון תומר: לצערי, בחלק מהדיון נפלתי.

רון תומר: ל"זום" יש יתרונות ויש חסרונות.

רון תומר: אני אגיד בקצרה.

רון תומר: צריך לזכור דבר אחד, שנזילות היא בעיה מאוד מאוד חשובה וקשה במשק, ולהרבה מהתעשיינים שלנו בעיית הנזילות היא קשה.

רון תומר: דיברנו הרבה על הנושא של דחיית מע"מ.

רון תומר: אני יכול להגיד לערן יעקב דבר אחד: הבעיה פשוטה; הרבה העסקים היום לא משלמים; הרבה העסקים היום, שהם בעצם הלקוחות של התעשיינים שלנו, דוחים תשלומים.

רון תומר: אם פעם היה שוטף 90 או שוטף 120, מה שמקובל במשק – מבטלים צ'קים, דוחים צ'קים וכו'.

רון תומר: את המע"מ אנחנו צריכים לשלם במיידי.

רון תומר: חייבים לחשוב מה עושים עם זה, כי זה לא הגיוני שהממשלה מצד אחד תזים נזילות עד אין קץ, ואנחנו רוצים שתזרים נזילות עד אין קץ ותובעים את זה, ואני יודע שלפחות בנושא נזילות התוכנית הכלכלית תיתן מענה מסוים ותיתן אפשרות להלוואות.

רון תומר: אבל לא ייתכן שישלחו תעשיינים לבוא ולקחת הלוואות מצד אחד, ומהצד השני לבוא – איך אומרים – שאנחנו נלווה למדינה את המע"מ, שהיום אנחנו כבר לא מקבלים אותו, גם לא בתנאי האשראי של קודם.

רון תומר: כנ"ל גם לגבי חובות אבודים.

רון תומר: ייקח עוד זמן להכיר בחובות האבודים.

רון תומר: אבל התשלומים האלה מגיעים באיחור, ולכן זה מאוד מאוד בעייתי.

רון תומר: חייבים לחשוב על זה.

רון תומר: אני מבין את המורכבות.

רון תומר: ואני יודע – העצמאים הם בליבנו ומאוד חשוב לעזור להם, אבל זה הרבה יותר רחב מהעצמאים.

רון תומר: זה סכומי העתק, תשלומי המע"מ לעסקים הבינוניים-גדולים, והכסף לא זורם.

רון תומר: האשראי מתרחב.

רון תומר: אז אם לא יהיה פתרון במטרת האשראי, אל תשלחו אותנו מצד אחד לקחת הלוואות ואז, במירכאות, להלוות למדינה.

רון תומר: ערן, חייבים למצוא פתרון לזה, עם כל הקושי.

רון תומר: גם בנושא של תשלומים אחרים שפחות קשורים לרשות המיסים, כמובן, צריך לטפל.

רון תומר: עוד שני דברים.

רון תומר: מקדמות, אני לא יודע ולא שמעתי, אולי ערן אמר את זה.

רון תומר: אני מקווה שיבוטלו המקדמות כולם השנה.

רון תומר: ואנחנו בהחלט קוראים – מכוון שהרבה עסקים ייכנסו לבעיית רווחים, אני יודע שזו החלטה לא פשוטה – לאחד את שנות המס 2019 ו-2020.

מיקי לוי: חד-משמעית, ביטול מקדמות.

רון תומר: עוד פעם, אל תיתנו לנו ללכת עם הפסדים צבורים כדי לקזז אותם קדימה מהשנים הבאות, שאז יהיה טוב.

מיקי לוי: צריך לבטל את המקדמות.

מיקי לוי: לא יעזור כלום.

רון תומר: הנזילות תהרוג את כולנו.

רון תומר: צריך פה החלטה אמיצה, לא פשוטה, לאחד את שנות המס ולתת לנו.

רון תומר: לא לשלם עכשיו על חשבון הרווחים של העבר ושתהיו חייבים לנו כסף על חשבון ההפסדים של היום.

מיקי לוי: חד-משמעית.

רון תומר: כך ששני המקומות הם המשקולות הגדולים, עודד וערן, שאני מבקש לדון ולנסות להחליט על פתרון יצירתי שכן יאפשר לדחות את תשלומי המע"מ גם לעסקים בינוניים וגדולים, ואיחוד שנות המס 2019 ו-2020.

רון תומר: שוב, בשני המקרים שלא אנחנו נלווה למדינה, אלא שהמדינה תלווה לנו.

רון תומר: תודה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: חבר הכנסת קושניר ואחריו – איריס שטרק, נשיאת לשכת רואי החשבון.

מיכאל ביטון: קושניר יצא ואני הייתי לפניו.

עודד פורר: קושניר יצא, מיכאל ביטון קיבלת.

עודד פורר: חבר הכנסת ביטון, בבקשה.

מיכאל ביטון: מנהל רשות המיסים, קודם כול, תבורך.

מיכאל ביטון: תעבדו ביום ובלילה ובסופי שבוע ותעשו טוב לאזרחים.

מיכאל ביטון: מגזר אחד שלא התייחסת אליו בכלל ואני מבקש לשאול לגביו שתי שאלות ספציפיות ועוד שאלה על העסקים.

מיכאל ביטון: לגבי המגזר השלישי והעמותות – הם נדרשים לשלם מס שכר ומס מעסיקים, שהוא דומה ומקביל להוצאות של מס הכנסה ומע"מ.

מיכאל ביטון: האם תוכלו לדחות את התשלומים של מס שכר וממס מעסיקים בחודש-חודשיים, להקל עליהם?

מיכאל ביטון: הם גם נפגעים מהיעדר הכנסות, מהעדר פעילות וכן הלאה.

מיכאל ביטון: מגזר של מיליארדים.

מיכאל ביטון: חשוב למשבר הזה, לחוסן הקהילתי.

מיכאל ביטון: לתוך מהגזר הזה – שאלה שנייה – זה הטבות מס לתורמים.

מיכאל ביטון: התורמים נרתעים, אין להם רווחים והתרומות נעלמות, והמשבר עבור העמותות כפול ומכופל.

מיכאל ביטון: האם השנה באופן מיוחד תוכלו לתת הכרה במס של 50% לצורכי סעיף 46?

מיכאל ביטון: זה לא השיעור הרגיל של 30%.

מיכאל ביטון: וגם האם תוכלו להכיר בכך שאדם שתרם היום יזוכה בהטבת המס שלו גם בשנה הבאה?

מיכאל ביטון: אם השנה אין לו רווחים והוא תרם, אז התרומה לא עזרה כלום במיסוי.

מיכאל ביטון: אם תרשו לו להגיש את התרומה הזאת גם בשנה הבאה לצורך הטבות במס, יש לו מוטיבציה, כי אולי שם יהיו לו רווחים.

עודד פורר: תודה.

מיכאל ביטון: רגע, השאלה השלישית.

מיכאל ביטון: אני מבקש ממך להסביר לנו באופן ספציפי את המקרים המיוחדים שבהם עסק קטן זה עסק של עצמו.

מיכאל ביטון: המקרה הפשוט ביותר זה ספר.

מיכאל ביטון: אם הוא מספר, הוא מרוויח 100,000 שקלים או 150,000 או 200,000.

מיכאל ביטון: אם הוא לא מספר, הוא בבית.

מיכאל ביטון: האם לאדם שאין לו עובדים, שעבודתו תלויה באמנותו, בעיסוקו הישיר – האם לא תוכלו לבנות מסלול מיוחד לאנשים האלה כדי לסייע להם לעבור את המשבר?

מיכאל ביטון: הם הקטנים והנפגעים ביותר, ללא חסכונות, ללא שומנים, ללא תזרים.

מיכאל ביטון: מה שהוא עובד, זה מה שיש.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: איריס שטרק, נשיאת לשכת רואי החשבון, בבקשה.

איריס שטרק: אני חייבת להגיד שאני רואה פער אדיר בין כאילו פתרונות לבין המצב.

איריס שטרק: אני ממש חושבת שאין שום בשורה לשום דבר.

איריס שטרק: אני חושבת שהגיע הזמן להיות אמיץ ולדחות את כל התשלומים.

איריס שטרק: והתשלומים העיקרים הם גם הניכויים לעובדים, המשכורות.

איריס שטרק: אגב, גם לעובדים בחל"ת מעבירים ביטוח לאומי עד יולי.

איריס שטרק: ואף אחד לא יכול להגיד – הקרנות והכספים מהלוואות – ייקח הרבה זמן לקבל אותם.

איריס שטרק: רק דחיית תשלומים תקל על תזרים מזומנים, אחד.

איריס שטרק: הדבר השני – כל הרעיון של להמציא מענק ולהמציא פיצוי כזה או אחר – לא צריך להמציא את התורה.

איריס שטרק: המנגנון של חוק מס רכוש זה הפתרון שניתן ב-2006, בנושא מלחמת לבנון - -

עודד פורר: חד-משמעית.

איריס שטרק: - - צריך לכלול, חד-משמעית.

איריס שטרק: ואז זה פותר לכל העסקים.

איריס שטרק: יש שם שלושה מנגנוני פיצויים: דרך הכנסות, דרך הצעות, דרך עובדים.

איריס שטרק: הוא גם יתמרץ להחזיר עובדים לעבודה.

איריס שטרק: זה המנגנון היחידי שאפשר.

איריס שטרק: כל פעם מנסים להמציא את הגלגל.

איריס שטרק: השבוע חולף ועוד שבוע ואין שום פתרון ממשי.

איריס שטרק: זו הדרך היחידה להיות באומץ.

איריס שטרק: הדבר השלישי שנאמר לגבי התרומות ולגבי מלכ"רים – יש רק שני דברים: אחד – לא להגביל, יש פילנתרופים עשירים.

איריס שטרק: לא להגביל זיכוי תרומות בכלל.

איריס שטרק: ושניים – כל מי שתורם עכשיו ברכוש, בציוד, בשווי ערך, נפטור אותו ממע"מ על זה למלכ"רים.

איריס שטרק: גם זה פטור לא רגיל.

איריס שטרק: כשצריכים לשלם מע"מ, שולחים לך עכשיו ציוד הנשמה לבתי חולים.

איריס שטרק: אלה שלושת הדברים המיידיים שאפשר לעשות.

איריס שטרק: ירגיעו את המשק.

איריס שטרק: ייתנו שלווה, יחזירו את הצמיחה העסקית, יחזירו פעילות עסקית ולא יחנקו את כולנו.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: ערן, בבקשה.

ערן יעקב: נשאלו באמת הרבה שאלות.

ערן יעקב: אני דווקא אתחיל עם הדבר האחרון שאיריס אמרה ואעבור אחרי זה לכל הדברים האחרים.

ערן יעקב: אני חושב שלדחות את כלל תשלומי המס – בסוף גם המדינה צריכה המשכיות עסקית.

ערן יעקב: ולדחות את כלל תשלומי המס – מי שלא יודע, מדינת ישראל גובה בחודש סביב ה-27-26 מיליארד שקלים.

ערן יעקב: אז אם למישהו יש פתרונות איך אפשר להתנהל ללא תשלומי מס, אני אשמח לשמוע, ואני מניח שהרבה אנשים גם ישמחו לשמוע.

ערן יעקב: אני חושב שיש קושי מאוד גדול.

עודד פורר: ערן, אתה יודע שכשייסגרו פה העסקים ואתם תצאו מהמשבר עם העסקים סגורים, אתה לא תוכל לדחות את תשלומי המס.

עודד פורר: פשוט לא יהיה מי שישלם מיסים.

קרן ברק: בדיוק.

ערן יעקב: אז רגע, תן לי סיכוי.

ערן יעקב: יש הרבה עסקים שמשלמים ואנחנו רואים את זה גם ממש בדיווח שהיה במרץ, שלמרות שחלק גדול מהטענות שהיו לגבי המקדמות ואחרים, חלק גדול מהעסקים הגדולים המשמעותיים, שבחלקם הרוויחו אפילו יותר מתקופה רגיל, העבירו את תשלומי המס.

ערן יעקב: וזה מאפשר לנו לתת לאחרים.

ערן יעקב: צריך לזכור שבאמת נפגעים ונכון, חלק גדול מהם זה גם העסקים הקטנים והבינוניים שאנחנו רוצים לאפשר להם המשכיות עסקית.

ערן יעקב: וזה מה שיכול לאפשר את הדבר הזה.

ערן יעקב: לעניין דברים אחרים שנאמרו פה, אני רוצה באמת לא לשכוח שום שאלה שנשאלה פה, כדי באמת לא לפספס שום דבר.

אורית פרקש הכהן: הוא ענה על המלכ"ר?

אורית פרקש הכהן: ערן, ענית על המע"מ על המלכ"ר?

אורית פרקש הכהן: מה שאיריס - - -

עודד פורר: רגע, רגע.

אורית פרקש הכהן: הוא דיבר על איריס.

עודד פורר: הוא עונה על הכול.

ערן יעקב: שאלה אורית לעניין מה עושים לגבי בכלל הביורוקרטיה בקבלת מענקים וכו'.

ערן יעקב: אז אחד – אנחנו כמובן מבינים את הדבר הזה ואכן לקחנו את זה לתשומת ליבנו, וככל שראש הממשלה יאשר את התהליך שאנחנו רוצים לעשות לגבי העסקים הקטנים והבינוניים, התהליך יתבצע בצורה מאוד פשוטה, ללא ביורוקרטיה בכלל.

ערן יעקב: הוא יכנס לאתר, לאזור האישי שלו, כל עצמאי יוכל להיכנס לאזור האישי שלו, ודרך האזור האישי שלו בצורה מאוד מאוד פשוטה לבקש את המענק ולקבל אותו ישירות אליו לחשבון בלי שום התערבות.

ערן יעקב: ואני מקווה מאוד, ככל שהדבר הזה יתאפשר, שהוא גם יהיה לפני החג או ממש סמוך אליו.

ערן יעקב: אני מקווה מאוד שהדבר הזה יתאפשר.

ערן יעקב: הוא יהיה ללא ביורוקרטיה לחלוטין ומאוד מאוד פשוט, דרך האזור האישי שאנחנו, רשות המיסים, העמידה לכל אזרח במדינת ישראל.

ערן יעקב: דרכו יוכל להיכנס ולקבל את הכסף בצורה מאוד פשוטה ישירות לחשבון הבנק שלו.

ערן יעקב: וזה יחסוך הרבה הרבה מאוד ביורוקרטיה.

ערן יעקב: וגם אנחנו, בטח ובטח בתקופה הזאת מחפשים לעשות כמה שיותר תהליכים מקוונים, קלים וברורים לנוכח המגבלות שיש גם לנו בעולם הציבורי.

ערן יעקב: לגבי מה ששאל רון – אז רוב העסקים היום במשק הישראלי, כמעט מעל 90%, עובדים על בסיס מזומן ולא מצטבר במע"מ.

ערן יעקב: זה אומר שהעניין המצטבר לא חל עליהם.

ערן יעקב: הם עובדים על בסיס מזומן, ולכן לא אמורה להיווצר להם בעיה, וגם לא חובות אבודים, מן הסתם.

ערן יעקב: כשעובד על בסיס מזומן זה מקטין גם את החובות האבודים.

ערן יעקב: וזה גם חשוב להגיד.

ערן יעקב: ועדיין יש לא מעט עסקים גדולים שאכן באמת לא עובדים על בסיס מזומן, אלא על בסיס מצטבר.

ערן יעקב: אבל עדיין בהסתכלות של גם של הדחיות וגם של מה שנעשה וגם של הקרנות שהועמדו ככל שיש בעיה תזרימית, אז הדבר הזה מתבצע.

ערן יעקב: צריך לזכור שמע"מ במהותו – אתה לוקח כסף, אתה מאבד צינור להעברת הכספים, ויש תקופה שבה אם אתה בא על בסיס מצטבר אז אתה גם מקבל את התשומות שלך לפעמים הרבה יותר משאתה מעביר את התשלום.

ערן יעקב: זה תלוי בעסק עצמו.

ערן יעקב: אז גם הדבר הזה, אני חושב שבחלקו הלא מבוטל הוא פתור.

שלמה קרעי: אני לא מבין את התשובה.

שלמה קרעי: הרי לכם הם משלמים על בסיס מזומן ובחודש שבו החשבונית מופקת.

שלמה קרעי: אבל מהלקוחות שלהם הם מקבלים את המע"מ הזה הרבה יותר מאוחר על בסיס השוטף פלוס 120 או יותר מזה.

קרן ברק: נכון.

ערן יעקב: לא, אבל הם מתקזזים, היות שמע"מ בנוי על קיזוז מצד אחד של תשומות ומצד השני של הכנסות שאתה גובה.

שלמה קרעי: בוא נניח שההכנסות הן הרבה יותר מההוצאות.

ערן יעקב: נכון.

ערן יעקב: אנחנו מקווים שרוב העסקים באמת עם ערך מוסף חיובי, אבל לא תמיד הדבר כך.

ערן יעקב: אבל ככל שערך המוסף שלך הוא חיובי, כמובן, צריך לזכור שאת הכסף שאתה גובה אתה גובה מהצרכן הסופי.

ערן יעקב: אז אתה מתקזז עליו, מן הסתם.

ערן יעקב: ופערי הזמנים לא קיימים בעסק שעובד על בסיס מזומן.

ערן יעקב: ומרבית העסקים במשק הישראלי, מעל 90%, עובדים על בסיס מזומן.

ערן יעקב: אז כך שלחלוטין אין להם בעיה.

ערן יעקב: לפעמים יש להם יתרון, כי הם יכולים להתקזז עוד לפני שהם מעבירים את תשלומי המע"מ שהם גבו, שהוא לא שלהם, כמובן, כן?

ערן יעקב: אז אני חושב שבעניין הזה הבעיה היא פחותה.

ערן יעקב: וכן נעשו דחיות לגבי חלק גדול מהעסקים, גם כמעט 80% מהעסקים ישלמו את תשלומי המע"מ של מרץ רק ב-27 באפריל.

ערן יעקב: עכשיו, דבר נוסף אני רוצה להגיד.

ערן יעקב: דיברה אורית שלא עשינו דברים.

ערן יעקב: אז ראשית, נכון, אני מקווה שתוך באמת שבועיים העניין של העסקים הקטנים יתבצע ואנשים יכולים לקבל, ככל שהדבר הזה יאושר –אחרי זה הוא צריך לעבור אישורים – יתבצע לתוך חשבון הבנק של אותו עצמאי באופן ישיר בצורה מהירה וישירה ופשוטה, וגם תהליכים נוספים שאנחנו רוצים לעשות גם בענייו המקדמות.

ערן יעקב: אני רוצה להגיד עוד משהו, כי זה עלה לא פעם, עניין המקדמות.

ערן יעקב: בסוף עניין המקדמות, אולי צריך להגיד את זה, וזה תפקיד של רואי החשבון.

ערן יעקב: מן הסתם, הם המתווכים הכי משמעותיים של העסק, והם ודאי ובוודאי, ויועצי המס יודעים שאת המקדמות ניתן הקטין בלחיצת כפתור כשמדובר במייצג.

ערן יעקב: כשמדובר בעוסק, הדבר קצת יותר מורכב.

ערן יעקב: אכן כשאין לו מייצג הוא צריך לבוא באופן עצמאי ליחידה ולעשות את זה ולהקטין.

ערן יעקב: אבל היום, בגלל הקורונה, אנחנו מאפשרים לעשות את זה גם בתהליך מקוון.

ערן יעקב: גם העוסק בעצמו יכול לבקש ולפנות בצורה מקוונת להקטין את המקדמות.

ערן יעקב: אז הדבר הזה ניתן, ניתן לעשייה.

ערן יעקב: המייצג יכול לעשות את זה ממשרדו בלחיצת כפתור.

ערן יעקב: זה מייצג אוטומטי לחלוטין.

ערן יעקב: לגבי מקדמות שכבר שולמו, אני מקווה שאנחנו ניתן פתרונות גם לעניין הזה, למה שאמר רון, כדי להקל על העסקים, ולראות איך אנחנו באמת מנסים להתחשב גם במקדמות ששולמו.

ערן יעקב: אנחנו מסתכלים על זה בפרספקטיבה, ברמה שנתית, כי במס הכנסה ההסתכלות היא שנתית ולא חודשית, בשונה ממע"מ.

ערן יעקב: אז גם לדבר הזה אני מקווה שנביא פתרונות שייתנו מענה לא מושלם, אבל מענה כזה שיאפשר לגשר - - -

שלמה קרעי: סליחה, אני חייב שאלת הבהרה.

עודד פורר: רגע, אתה גם תקבל רשות דיבור תכף.

עודד פורר: אתה מקבל רשות דיבור אחריו.

ערן יעקב: לגבי מלכ"רים בסעיף 46 – אנחנו, בגלל העצימות הנמוכה שבה גם רשות המיסים עובדת כתוצאה מהחלטה של תקנות לשעת חירום, אכן לא נתנו שירותים בכל מה שקשור למלכ"רים.

ערן יעקב: ואני עכשיו, כמובן, נתתי הוראה ואנחנו ניתן ביטוי ונטפל גם בכל מי שיש לו סעיף 46.

ערן יעקב: לגבי הזיכוי – אז ודאי שאפשר.

ערן יעקב: זה בחוק, יש זכות לזיכוי, שככל שהוא לא נוצל אפשר לגלגל אותו שלוש שנים קדימה, כמובן, בכפוף לתנאים שנמצאים בחוק.

ערן יעקב: אז אפשר לעשות את הדבר הזה, הוא זכאי לו.

ערן יעקב: לעניין שאלת הזיכוי, אז כמובן שאפשר, בכפוף למה שכתוב בחוק.

ערן יעקב: ואפשר לעשות את זה שלוש שנים לאחר מכן.

ערן יעקב: אז גם עם הדבר הזה אין בעיה.

ערן יעקב: לגבי אותו ספר – הדבר הזה נשאל, נכון?

עודד פורר: רגע, מה עם מס המעסיקים לגבי העמותות?

עודד פורר: המגזר השלישי.

ערן יעקב: אתה מתכוון למס שכר.

ערן יעקב: לגבי מס שכר כרגע – במדינת ישראל אנחנו גובים מס שכר בערך כ-10 מיליארד שקלים מכל המשק.

עודד פורר: אנחנו מדברים כרגע על העמותות בלבד.

עודד פורר: עמותות והמגזר השלישי.

ערן יעקב: אז לגבי העמותות כרגע – העניין מאוד מורכב מבחינת רשות המיסים.

ערן יעקב: נעשה איזשהו תהליך של דחייה.

ערן יעקב: אנחנו נבדוק אם הדבר הזה מתאפשר.

ערן יעקב: אם הוא תאפשר, אנחנו ניתן את דעתנו על הדבר הזה.

עודד פורר: הרבה יותר מורכב לשלם כשאין הכנסות.

ערן יעקב: בסדר, אבל, חברים, אנחנו באמת, חלק גדול, מנסים גם מצד אחד לאפשר את ההמשכיות העסקית של כולם, ובפרט של העסקים, וגם של המשק הישראלי.

ערן יעקב: אנחנו מנסים לאזן בין כל הדברים האלה עם סדרי העדיפויות, שבסוף מי שקובע אותם, כמו שאתם יודעים, זה ראש הממשלה והממשלה, לאחר מכן גם הוועדה.

ערן יעקב: אז אנחנו מביאים את ההצעות שלנו, מקווה שהדברים האלה יתקבלו.

ערן יעקב: לגבי אותם עסקים גם גדולים וגם קטנים – צדק מי שאמר לגבי אותו ספר והעסקים אחרים שביום-יום שלהם, נכון שחלק גדול מההוצאות שלהם קטנו, יש שם לא מעט הוצאה שנחסכת מזה שאין להם פעילות, אבל יש להם לא מעט הוצאות קבועות שמוטלות עליהם.

ערן יעקב: והדבר זה לא פשוט לאותם עסקים, אנחנו מודעים לכך.

ערן יעקב: לכן אני מניח שבקרוב, ממש בימים הקרובים, אנחנו ניתן פתרונות.

ערן יעקב: נתנו את הפתרון של דחיית הארנונות, לדוגמה, ואני מקווה שאנחנו ניתן פתרונות יותר טובים גם בעניין הזה, שיאפשרו לאותם עסקים לחסוך חלק גדול מההוצאות הקבועות שמוטלות עליהם ולהתמודד עם המשבר הלא פשוט שיש להם.

ערן יעקב: אנחנו מבינים את זה, ואנחנו חושבים על לא מעט תהליכים כדי לעזור לאותם עסקים קטנים-בינוניים, וזה יקרה במיידי, כן?

ערן יעקב: לשאלתה של חברת הכנסת פרקש.

ערן יעקב: אני מקווה שהדבר הזה יינתן במיידי.

ערן יעקב: זה אומר שחלק גדול מהעלויות גם הקבועות שיש לאותם עסקים יופחתו או לחלוטין יידחו לעולם, כך שהדבר הזה יאפשר להם התמודדות יותר טובה עם המשבר הלא פשוט שכולנו חווים אותו.

ערן יעקב: לגבי דברים נוספים שנשאלו – אני מסתכל אם יש משהו ששכחתי.

מיכאל ביטון: מס שכר ומס מעסיקים.

עודד פורר: קרן מס רכוש.

ערן יעקב: אמרתי לגבי מס שכר.

עודד פורר: חברים, על מס שכר הוא התייחס.

רון תומר: לא התייחסת לגדולים.

רון תומר: נראה לי לעסקים הקטנים - - -

מיכאל ביטון: לא שמענו כלום.

עודד פורר: לגבי קרן מס רכוש לא התייחסת.

מיכאל ביטון: לא, על מס שכר ומס מעסיקים לא שמענו.

עודד פורר: הוא ענה על זה, מיכאל.

עודד פורר: הוא לא צריך לחזור על זה עוד הפעם.

מיכאל ביטון: אני פה.

מיכאל ביטון: לא, גם דיברתי על התייחסות כללית למגזר השלישי, על הטבות מס, תרומות.

עודד פורר: הוא דיבר על זה.

עודד פורר: דיבר.

ערן יעקב: אבל אמרתי לך.

ערן יעקב: דיברתי על זה בדיוק.

ערן יעקב: אמרתי לגבי סעיף 46, שאנחנו משקיעים מאמצים - - -

עודד פורר: לא צריך לחזור על זה, ערן.

ערן יעקב: אוקיי.

עודד פורר: עוד הפעם, לא התייחסת לדברים של איריס שטרק לגבי קרן מס רכוש.

ערן יעקב: אני התייחסתי קודם כששאלת, אדוני יושב-ראש.

ערן יעקב: שאלת ועניתי.

ערן יעקב: אמרתי שלמס רכוש יש מטרה ותכלית מאוד ספציפיות להן הוא נועד.

עודד פורר: כן.

עודד פורר: אבל, אוקיי.

ערן יעקב: לגבי עצם המנגנון, אנחנו בוחנים הרבה מנגנונים.

ערן יעקב: ואני מקווה שלגבי העסקים הקטנים והבינוניים יינתן מנגנון שכבר בקרוב יאפשר לאנשים האלה לקבל לתוך חשבון הבנק שלהם.

ערן יעקב: נכון, אמר רועי עד 6,000 שקלים, לקבל סכום כזה ואחר בהתאם להכנסה החייבת של אותו עסק.

ערן יעקב: יש אנשים - - - 2018, ואני מניח שמנגנונים נוספים יאפשרו לעסקים באמת להמשיך.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: אני רוצה לעשות סבב אחרון של שאלות.

עודד פורר: אני, ברשותך, אתחיל אותו אולי רק עם שאלה קצרה על פריסת תשלומים למי שיש לו חובות היום לרשות המיסים, גם אלה שמתנהלים מולכם עם חובות.

עודד פורר: מדוע אתם לא אומרים: אוקיי, בתקופה הזאת אנחנו עושים פריסה קצת יותר גדולה?

עודד פורר: תרשום את זה כשאלה הראשונה.

עודד פורר: ואני עושה סביב אחרון של שואלים שאחריו אתה תשיב.

עודד פורר: חבר הכנסת קרעי ואחריו – ירון גינדי מלשכת יועצי המס.

שלמה קרעי: תודה, אדוני היושב-ראש.

שלמה קרעי: שלום, ערן.

שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, רק לפני השאלה לערן, הזכירה קודם חברת הכנסת פרקש את הנושא של הבנקים והריביות שעלו בתקופה האחרונה.

שלמה קרעי: שלחתי לך מכתב בנושא בשבוע שעבר, לזמן דיון בנושא הריביות של הבנקים.

שלמה קרעי: אני מקווה שנראה את הדיון בקרוב.

שלמה קרעי: תודה.

שלמה קרעי: כמה דברים.

שלמה קרעי: לגבי מס רכישה – אמרת שאלה שהיו צריכים למכור את הבית הראשון שלהם, למשל, הייתה להם תקופה מספיק ארוכה לעשות את זה.

שלמה קרעי: ומי שחיכה לחודש האחרון לא מעניין אותנו.

שלמה קרעי: אני חושב שזה לא מקובל.

שלמה קרעי: אני חושב שאנשים הרבה פעמים - - -

ערן יעקב: רגע, רגע.

ערן יעקב: צריך להזכיר.

ערן יעקב: לא אמרתי שלא מעניין אותנו.

שלמה קרעי: זה פחות או יותר.

שלמה קרעי: אני מתרגם את זה.

ערן יעקב: רגע, רגע, אני יודע בדיוק מה אמרתי.

ערן יעקב: אני יודע שגם הדבר הזה – בואו נהיה מדויקים בעניין הזה.

ערן יעקב: אמרתי בצורה מאוד ברורה.

ערן יעקב: לא אמרתי חודש, אנחנו בסך הכול אמרנו שאנחנו בסיפור הזה מאמצע מרץ.

ערן יעקב: זה דבר אחד שאמרתי.

ערן יעקב: דבר שני שאמרתי הוא שהדבר הזה נבחן ונבחן ברגישות.

ערן יעקב: אז לא אמרתי בשום מקום את מה שאתה אמרת.

שלמה קרעי: אוקיי.

שלמה קרעי: אז כדאי לדעת.

שלמה קרעי: כי אם יש אנשים ששבוע הבא מסתיים התאריך שלהם, של ה-18 חודשים או של ה-24 חודשים, הם צריכים לדעת אם משלמים את אותו מס רכישה או את אותו מס שבח או שאנחנו דוחים.

שלמה קרעי: אני חושב שמרגע שהתחלנו זה כבר לא שבועיים, זה לא רק מאמצע מרץ.

שלמה קרעי: אנחנו כבר למעלה משבועיים, כמעט מתחילת מרץ בסיפור הזה של הקורונה.

שלמה קרעי: לאט-לאט נכנסנו יותר ויותר להסגר יותר עמוק, וככל שהדבר הזה מתרחש, אנשים לא מצליחים למכור את הדירה שלהם בחודש או בשבועיים או בחודשיים שנותרו להם.

שלמה קרעי: אם רשות המיסים תאמר לנו שאתם לא מתכוונים לאפשר ולדחות עד לתום תקופת החירום את התאריך, תעדכנו אותנו בהקדם, כי נצטרך להביא את זה לחקיקת בזק כאן ולדון על זה בחקיקה ראשית.

שלמה קרעי: זה דבר אחד.

שלמה קרעי: אני חושב שאסור לנו להשאיר את האזרחים פתאום עם הוצאות מאוד משמעותיות או להוריד את מחיר הדירה שהם רוצים למכור במאות אלפי שקלים, כדי להצליח למכור בתקופה הזאת.

שלמה קרעי: זה דבר אחד.

שלמה קרעי: הדבר השני – הזכרת משהו קודם, ואני חושב שהוא פתרון טוב לנושא המקדמות.

שלמה קרעי: רק אם אתה מאפשר להתחשב בתשלומים הראשוניים, זה בעצם יכול להיות הפתרון.

שלמה קרעי: כי אתה אומר שאדם יכול עכשיו להקטין את המקדמות שלו בחצי.

שלמה קרעי: זאת אומרת שאם אני עכשיו שילמתי שלושה חודשים מקדמות מס הכנסה על 2020, ועכשיו אני מקטין בחצי בגלל המצב.

שלמה קרעי: אם אני מקטין בחצי, זה אומר ששלושת החודשים הבאים – אפריל, מאי ויוני – אני לא אצטרך לשלם מקדמות מס הכנסה, אם אני מאפשר לקחת בחשבון את ינואר, פברואר, מרץ.

שלמה קרעי: כי בינואר, פברואר, מרץ שילמתי 100% מהמקדמות - -

עודד פורר: תקצר, שלמה.

שלמה קרעי: ועכשיו אני מתחיל - - -

ערן יעקב: רגע, רגע.

ערן יעקב: אני חייב להגיד.

ערן יעקב: רגע, תכיר את המנגנון.

ערן יעקב: לא בחצי.

ערן יעקב: הוא יכול לאפס את המקדמות.

ערן יעקב: הוא יכול גם לאפס אותן.

שלמה קרעי: הוא יכול גם לאפס את המקדמות.

שלמה קרעי: זאת אומרת, כל מה שהזכרנו קודם לכן – לבטל את המקדמות – זה נתון בידיו של אותו בעל העסק או של אותו בעל חברה.

שלמה קרעי: הוא יכול לאפס את המקדמות עכשיו ולעדכן את זה בתום תקופת החירום.

ערן יעקב: כן.

ערן יעקב: כמובן, הכול בכפוף לסעיף 190.

שלמה קרעי: שמה זה אומר?

שלמה קרעי: בוא תסביר לנו, האנשים הפשוטים.

שלמה קרעי: מה זה אומר "בכפוף לסעיף 190"?

שלמה קרעי: הוא יכול או לא?

ערן יעקב: שבאמת הוא צופה שזה המצב האמיתי שלו, כי אחרת יחולו עליו, כמובן, ריבית וקנסות.

שלמה קרעי: בסדר.

שלמה קרעי: זאת אומרת, עכשיו, כרגע, אנחנו צופים שבתקופת מצב החירום אין לנו הכנסות.

שלמה קרעי: עסק שסגור עכשיו, בגלל ההוראות של הממשלה, צופה שכרגע כל עוד המצב נמשך אין לו הכנסות.

שלמה קרעי: לכן הוא יכול לאפס.

שלמה קרעי: ברגע שיסתיים מצב החירום, הוא יכול להגיד: אני צופה מחדש.

עודד פורר: הנקודה ברורה, שלמה.

שלמה קרעי: אלה שתי הנקודות העיקריות: הנקודה של מס רכישה והנקודה של המקדמות, שזה משהו שאולי צריך להבהיר לציבור, שמי שרואה בעצמו שהעסק שלו סגור, יכול לאפס את המקדמות שלו.

עודד פורר: ברור.

עודד פורר: ירון גינדי ואחריו – חבר הכנסת קושניר.

ירון גינדי: שלום, עודד.

ירון גינדי: תודה רבה.

ירון גינדי: שלום לערן יעקב.

ירון גינדי: אני מודאג מבין השורות של המילים שלך.

ירון גינדי: ואני רוצה לשאול אותך, בבקשה.

ירון גינדי: האם בתוכנית החדשה גם העסקים מעל 1.5 מיליון יקבלו פיצוי או שלפי דעתך גני אירועים, מסעדות לא נפגעו מהמשבר הזה לחלוטין, ו/או לפי דעתך אם הם לא יקבלו פיצוי זה לא ייפול כדומינו על העסקים הקטנים?

ירון גינדי: האם בתוכנית החדשה שלך גם עסקים גם עצמאים שהם עשירים גדולים שמרוויחים 15,000 שקלים ברוטו, שזה אומר 10,000 שקלים נטו, הם לא זכאים לפיצוי מהמדינה כי הם עשירים, ואילו שכירים שמרוויחים 30,000 שקלים ברוטו כן זכאים לדמי אבטלה מלאים של 10,500 שקלים?

ירון גינדי: האם עסקים שפתחו בשנת 2019 זכאים לקבל פיצוי או שהם לא זכאים לקבל פיצוי לחלוטין?

ירון גינדי: והאם אתם מבינים שאי-אפשר לחכות לסוף המשבר?

ירון גינדי: כי אם אתם תחכו לסוף מהשבר, אתם תפצו אנשים מתים, עסקים מתים.

ירון גינדי: ואם לא יהיו פה עסקים בסוף המשבר, לא יהיה מי שיחזיר את המשק לפעילות מלאה.

ירון גינדי: ואם לא נחזיר את המשק לפעילות מלאה, אתם מחזירים אותנו לתקופת האבן.

ירון גינדי: האם את זה אתם מבינים?

ירון גינדי: והאם אתה מבין שאם לא תפצו את העסקים לפי חוק מס רכוש וקרן הפיצויים, הם לא יקומו על הרגליים?

ירון גינדי: ודבר אחרון – אני רק רוצה לשאול אותך.

ירון גינדי: אתה מודע לזה שבתקופה מאוד מאוד קצרה, בצדק רב, עשו הקלה לשכירים: אחד – כל הנושא החל"ת; הוצאתם אותם לחל"ת בלי שהם ינצלו את ימי החופשה שלהם.

ירון גינדי: בשנייה תיקנתם את התקנות ועשיתם את זה.

ירון גינדי: טיפלתם באנשים בגילאי 67.

ירון גינדי: גם כן הקטנתם את תקופת האכשרה של השכירים לעניין דמי האבטלה.

ירון גינדי: ועד לרגע זה לא עשיתם שום דבר למען ציבור העצמאים.

ירון גינדי: כלום לא עשיתם למען ציבור העצמאים.

ירון גינדי: אני רוצה להגיד לכם שכל הפעולות שלכם מנותקות לחלוטין מהמציאות בשטח.

ירון גינדי: ואתם תובילו את עם ישראל לאסון, אם אתם לא תשנו את הקונספציה מחר בבוקר ותחליטו שכל המגזר העסקי מקבל פיצוי לפי חוק מס רכוש וקרן הפיצויים, ותעמידו פה אנשים על הרגליים.

ירון גינדי: לא תהיה להם תקומה.

ירון גינדי: שים לב למה שאמרתי לך.

ירון גינדי: אנחנו לא במשק בתעסוקה מלאה.

ירון גינדי: הקונספציה שלכם שהמשק בתעסוקה מלאה נפלה והתפוצצה לכם מול הפנים.

ירון גינדי: ערן, תתעוררו ותעיר שם את כל הגורמים.

ירון גינדי: תודה רבה.

עודד פורר: יישר כוח.

עודד פורר: תודה, ירון.

עודד פורר: חבר הכנסת קושניר.

אלכס קושניר: ערן, אני רוצה לשאול אותך שאלה על העבר, היא בעצם צופה פני העתיד.

אלכס קושניר: זה שהקורונה תגיע לישראל היה עניין של זמן וכולנו ידענו את זה.

אלכס קושניר: השאלה היא האם ברשות המיסים ובכלל במשרד האוצר מישהו התכונן לזה.

אלכס קושניר: כי איך שזה נראה היום, אתם עסוקים בלהדביק פלסטרים.

אלכס קושניר: ואני שואל את זה גם לגבי העתיד.

אלכס קושניר: הרי הקורונה תסתיים מתישהו ואנחנו נצטרך לשקם את המשק ולהחזיר אותו לפעילות מלאה.

אלכס קושניר: האם יש לכם איזושהי תוכנית מסודרת או לפחות אתם עמלים על תוכנית מסודרת כדי שהדבר הזה יקרה?

אלכס קושניר: זה דבר אחד.

אלכס קושניר: ועוד שני דברים.

אלכס קושניר: אחד – כולנו מבינים שהרבה מאוד משקי בית ייכנסו וייקחו הלוואות בתקופה הזאת.

אלכס קושניר: האם שקלתם להכיר בהוצאות ריבית כהוצאה מוכרת גם עבור פרטיים?

אלכס קושניר: אני חושב שזה דבר מאוד מאוד חשוב, כי הרבה מאוד אנשים הולכים למנף את ההוצאה שלהם.

אלכס קושניר: זה דבר אחד.

אורית פרקש הכהן: מה?

אורית פרקש הכהן: מה?

אורית פרקש הכהן: מה הוצאה מוכרת?

קרן ברק: הריבית.

אלכס קושניר: הריבית, כן.

אלכס קושניר: ודבר נוסף – נכנסתי לאתר שלכם, והאתר שלכם לא מתורגם לשום שפה בצורה נורמלית, פרט לעברית ולערבית.

אלכס קושניר: ואני חושב שזה הזמן גם להנגיש את המידע לשאר הציבור, שזקוק לקבל מכם מידע גם באנגלית גם ברוסית גם בצרפתית.

אלכס קושניר: אני מאוד מבקש שתענה לי על שני הדברים האלה.

אלכס קושניר: תודה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: יוסי אלקובי ואחריו – אמיר חייק.

עודד פורר: יוסי נמצא איתנו?

עודד פורר: יוסי אלקובי, נשיא התאחדות בעלי התעשייה והמלאכה?

עודד פורר: הוא איתנו?

קריאה: לא.

עודד פורר: לא.

עודד פורר: אמיר חייק איתנו?

עודד פורר: אמיר חייק, אתה איתנו?

עודד פורר: לא.

עודד פורר: ערן, תענה בינתיים על הדברים.

עודד פורר: אם הם יחזרו, ניתן להם.

עודד פורר: ואם לא, נסכם את הדיון.

עודד פורר: בבקשה.

ערן יעקב: אני אתחיל מהשאלה האחרונה, אחרון ראשון, של חבר הכנסת קושניר לגבי התוכנית.

ערן יעקב: אכן יש תוכנית שכבר פורסמה של כ-80 מיליארד שקלים שהוכרזה.

ערן יעקב: אני חושב שגם ראש הממשלה כבר אמר את זה.

ערן יעקב: איך התוכנית תהיה, איך היא תתפרס, אז כמובן זה עוד צריך לעבור, כמו שאמרתי כבר קודם ואין טעם לחזור על זה בשנית.

ערן יעקב: אני מניח שהיא תיתן מענה גם בגזרת ההלוואות וגם בגזרות אחרות.

ערן יעקב: אמרתי שהיא מורכבת משלושה חלקים: רשת ביטחון סוציאלית, המשכיות עסקית וכמובן תוכנית האצה כדי לאפשר גם אסטרטגיית יציאה ממה שאנחנו חווים.

ערן יעקב: זה בעניין הזה.

ערן יעקב: לגבי ההלוואות – אז הריבית, כמובן, לעסקים מוכרת, מן הסתם.

ערן יעקב: את זה, אני מניח, אתה יודע, אלכס.

אלכס קושניר: דיברתי על הפרטיים, לא על העסקים.

ערן יעקב: כן, לגבי הפרטיים – מדינת ישראל עובדת בשונה ממדינות שבהן לפעמים מוכרות ריביות כאלה ואחרות.

ערן יעקב: אין לנו חובת דיווח כללי.

ערן יעקב: אני חושב שהדבר כרגע הוא מאוד גם בעייתי וגם לא נכון בשיטת המס הישראלית.

ערן יעקב: אבל כן, אני יכול להגיד לך שההלוואות שיינתנו כרגע לעסקים גם הקטנים וגם הגדולים, לאחר שההצעה תוצע, יהיו בתנאים כאלה שהם באמת יאפשרו תנאים מאוד מאוד נוחים, תהליך מאוד קל של לקיחת ההלוואות כדי לגשר על הפער התזרימי, עם גרייס כנראה מאוד ארוך - - - מדינת ישראל תיקח על עצמה את החלק הגדול מהריבית, כדי לאפשר באמת לעסקים האלה לחזור לחיים, וכמו שאמר גינדי, שלא יהיה אסון כלכלי, כולנו מקווים.

ערן יעקב: וצריך לזכור - -

קרן ברק: ומה עם הערבות האישית?

ערן יעקב: - - שלכולנו יש את אותו משק ולכולנו יש את אותה מטרה וכולנו רוצים את היכולת של המשק הישראלי להתמודד עם זה.

ערן יעקב: אז אין פה "אנחנו" ו"אתם".

ערן יעקב: אני חושב שבמקרה הזה כולנו באותו מקום, כולנו מנסים לעשות את המרב כדי שהמשק הזה יוכל להמשיך ולחזור פעילות עסקית כמו שהוא היה.

קרן ברק: עודד, תשאל אותו מה עם הערבות האישית.

אלכס קושניר: ערן, אבל יש לך פתרונות של תיאום מס.

עודד פורר: ערן, סליחה, חברת הכנסת קרן ברק וחבר הכנסת קושניר לא קיבלו תשובה על הנושא של הערבות האישית.

קרן ברק: בהלוואות.

ערן יעקב: אמרתי.

ערן יעקב: לגבי הערבות האישית, אמרתי שבהצעה שתבוא, דיברתי – הערבות האישית באה ליד ביטוי בחיתום של ההלוואה, אוקיי?

ערן יעקב: ואמרתי שגם העניין של הערבות האישית יקבל הקלה כזו ואחרת.

ערן יעקב: ואני מניח שהחשכ"ל יציג את זה ממש בקרוב, כחלק מאותה תוכנית גדולה שראש הממשלה, כמובן, צריך לאשר אותה.

עודד פורר: אתם חייבים להבין משהו, ערן.

עודד פורר: בקמצנות שאתם נוהגים אתם פשוטים דורסים - - -

ערן יעקב: אבל אתה עוד לא יודע מה הצענו.

עודד פורר: רגע, רגע.

עודד פורר: גם ממה שאני שומע.

עודד פורר: ותאמין לי אני כבר יודע להריח קצת את התוכניות הממשלתיות.

עודד פורר: אתם צריכים להבין שישנה קבוצה מאוד מאוד גדולה שפשוט נדרסת מתחת לגלגלים של המשבר הזה.

עודד פורר: קח שני שותפים, למשל, בחברה בע"מ, שהיא לא חברה גדולה, שהיא חברה קטנה.

עודד פורר: הם שניהם ערבים אישית בכל מקום שהם הולכים – גם בבנקים גם בכל המקומות האחרים.

עודד פורר: הבנקים מתחילים עכשיו, מה שנקרא, לחנוק אותם.

עודד פורר: לא יכולים לחיות.

עודד פורר: דמי אבטלה אין להם.

עודד פורר: נשארים ערומים לגמרי מול המשבר הזה.

עודד פורר: ערומים לגמרי.

ערן יעקב: אני לא אכנס עכשיו להבדל שיש בין עצמאי לשכיר ויש לא מעט הבדלים.

ערן יעקב: לשכיר בסוף גם יש - - -

עודד פורר: הם שכירים בעלי שליטה, לצורך העניין.

ערן יעקב: רגע, אני רוצה להגיד.

ערן יעקב: יש יתרונות ויש חסרונות.

ערן יעקב: גם לעצמאי יש לפעמים יתרונות טובים מאשר אותו שכיר.

ערן יעקב: ואני מסכים איתך שנכון שאין לו דמי אבטלה, והדבר הזה מקשה לא מעט כנראה בתקופה הזו.

ערן יעקב: אנחנו ניתן פתרונות גם לדבר הזה, כמו שאמרתי, פתרונות מהירים.

ערן יעקב: וכנראה שזה יהיה הרבה יותר 1.5 מיליון מחזור, כמו שאמר גינדי, הרבה יותר.

ערן יעקב: וגם ההכנסה החייבת אולי תהיה שונה.

ערן יעקב: אז הדבר, כמובן, יובא כבר בקרוב.

ערן יעקב: אני מקווה שהכסף כבר יהיה אצל העסקים, בחשבונות הבנק עוד לפני החג.

ערן יעקב: אני ממש מקווה שהדבר יעלה בידינו להביא.

ערן יעקב: זה לא פשוט.

ערן יעקב: יש פה עניין טכנולוגי שאנחנו צריכים עוד לצלוח אותו לאחר אישור ראש הממשלה, ואני מקווה שהדבר הזה יקרה.

ערן יעקב: אני חושב שבעניין הזה באמת התייחסתי לרוב השאלות שהועלו.

עודד פורר: חברים, ראשית, אני רוצה להודות לערן על הזמן ולהודות לחברים על ההשתתפות, וגם לכל מי שנמצא איתנו בדיון הזה באמצעות ה"זום".

עודד פורר: ערן, הסיפור הזה הוא לא איזה משהו קל.

עודד פורר: ונראה, אני חייב לומר – ופה לא משנה קואליציה, אופוזיציה, לא שיש כזאת כרגע בכנסת – אבל אני יכול להגיד שבכל סיעות הבית ברור לחלוטין שכרגע התחושה היא שאין פתרונות ושהממשלה לא מספקת פתרונות.

עודד פורר: אמרו: יהיו תוך יומיים.

עודד פורר: עבר שבוע.

עודד פורר: אומרים לנו: יהיה בעוד יומיים.

עודד פורר: אגב, יכול להיות שיהיה.

עודד פורר: אבל חוסר הוודאות הזה הוא גרוע מאוד.

עודד פורר: ואני רוצה ככה, אם לסכם את זה - - -

עופר כסיף: סליחה, עודד, אפשר לשאול אותך משהו?

עופר כסיף: אתה ביקשת כבר פעמים מהממשלה - - -

עודד פורר: אני באמצע סיכום, עופר.

עודד פורר: אני רוצה לסכם את הדיון הזה וגם לקבוע את המועדים למעקב.

עודד פורר: אז כמובן, כמו שאמרנו, אין לממשלה פתרונות כרגע.

עודד פורר: אנחנו שומעים רק תירוצים.

עודד פורר: אנחנו דורשים מרשות המיסים להפסיק לתת פלסטרים ולהתחיל להעניק מכונות הנשמה לעסקים, כי זה מה שצריך כרגע.

עודד פורר: מאז פרוץ המשבר, נראה שהזניחו את העצמאים ואת המגזר העסקי.

עודד פורר: ואם רשות המיסים – ואני חוזר פה על הדברים שאמר ירון גינדי, ואני מסכים איתו לגמרי – אם רשות המיסים והממשלה לא ישנו את הקונספציה ויעניקו פיצוי מיידי לעסקים, הם יחריבו את המשק והכלכלה הישראלית.

עודד פורר: אנחנו דורשים לדחות תשלומים לעסקים שנסגרו.

עודד פורר: ואני אומר לך עוד פעם, דגש, עסקים שנסגרו בצו.

עודד פורר: מי שפתוח ועובד ומרוויח – הכול טוב ויפה.

עודד פורר: עסקים שנסגרו בצו – צריך לדחות להם תשלומים עד לחודשי הקיץ.

עודד פורר: אנחנו דורשים להודיע כבר עכשיו על איחוד שנות המס 2020-2019 בדיווח, לאפשר ככה את הקיזוז ולתת איזשהו אופק לעסקים.

עודד פורר: אנחנו דורשים להפעיל את הפיצוי דרך מנגנון קרן מס רכוש.

עודד פורר: זה נכון שאתם יכולים להגיד לי: זה לא מקרה מלחמתי ולא עומד בדיוק – בסוף, חבר'ה, הרי יש גם אירועים מלחמתיים שהיו יכולים להיות ולהיראות ככה.

עודד פורר: צריך למצוא את הפתרונות ולא להשים את הבעיות.

עודד פורר: צריך לשמור את העסקים האלה חיים כדי שהם יוכלו להניע מחדש לאחר מהמשבר.

עודד פורר: אנחנו דורשים לבחון ולהוביל איזשהו פטור ממס או הקלות במס או דחייה במס השכר שמשלמות העמותות לעובדים שלהן.

עודד פורר: העמותות האלה נמצאות היום בחזית, ממש בחזית הפעילות עם קפיצה של פי עשרה ופי חמישה-עשר הרבה פעמים במה שהן צריכות לספק לדורשים.

עודד פורר: ומצד שני, בלי שום תקציב גם בגלל בעיות אחרות של תקציב המדינה שנמצא באחד חלקי 12, למשל.

עודד פורר: הוועדה דורשת מהממשלה – וזה נכנס לסכום, ערן – וקודם כול, מרשות המיסים, כי אתה יושב פה, אתה יכול לעשות את זה, זה בסמכותך – להקים שולחן עגול מול כל ראשי הארגונים הכלכליים.

עודד פורר: והשולחן העגול הזה צריך להתכנס לפחות פעם בשבוע.

עודד פורר: לא יכול להיות שאנחנו צריכים לזמן את ועדת הכספים כדי שיתחיל להיות קשר ישיר בין רשות המיסים לבין כל הארגונים האלה.

עודד פורר: הדברים האלה חייבים לעלות בשולחן העגול שכזה.

עודד פורר: והשולחן העגול הזה גם חייב להתכנס תדיר.

עודד פורר: בתקופה הזאת אין דרך אחרת.

עודד פורר: אנחנו נקיים, ואני מבקש ממנהל הוועדה לקבוע דיון מעקב ביום חמישי.

עודד פורר: אני מבקש מרשות המיסים – זה לא חייב להיות אתה, זה יכול להיות מישהו מנציגיך, שחייב להופיע בדיון הזה ולתת תשובות גם לשאלות האלה שעלו כאן וגם לדברים אחרים שאתה אמרת, כמו, למשל, הנושא של מיסוי מקרקעין ושאתם תיתנו תשובות תוך ימים ספורים.

עודד פורר: עד יום חמישי זה ימים ספורים, ונראה לי שבהחלט אמורות להיות לכם תשובות עד אז.

עודד פורר: תודה רבה.

עודד פורר: סיימנו את הפרק הזה בישיבה.

עודד פורר: תודה, ערן.

ערן יעקב: תודה רבה.

שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, עוד מילה אחת.

עודד פורר: כן, חבר הכנסת קרעי.

שלמה קרעי: לגבי הפתרון שאפשר לאפס את המקדמות – למעשה, בעיקר דיברנו הרבה על דחיית המקדמות.

שלמה קרעי: וראש רשות המיסים אומר שאפשר לאפס את המקדמות בהנחה שהמצב הזה נמשך.

שלמה קרעי: אז זה משהו שצריך להביא אותו לידיעת כל העצמאים והחברות.

שלמה קרעי: וכל מי שמשלם מקדמות מס שידע שהוא יכול בלחיצת כפתור לאפס את המקדמות שלו, ולא לשלם עד יעבור הזעם.

עודד פורר: תודה.

עופר כסיף: עודד, אפשר, בבקשה, משהו קצר לסיכום שלך?

עודד פורר: כן, חבר הכנסת כסיף.

עופר כסיף: בהמשך למה שאמרת על השולחן העגול, אני מבקש שגם יוזמנו נציגי עובדים, אם זה ההסתדרות, אם זה כוח לעובדים, אם זה ארגונים אחרים.

עודד פורר: בנשיאות הארגונים הכלכליים גם ההסתדרות לוקחת חלק.

עודד פורר: זה כולל גם את ראשי המגזר.

עופר כסיף: וגם ארגונים נוספים, כפי שאמרתי.

עודד פורר: בוודאי.

עופר כסיף: יש בכלל ארגוני עובדים, גם כאלה שלא מוזמנים, בדרך כלל.

עופר כסיף: אז, לדעתי, יש הכרח להזמין אותם כחלק מאותו שולחן עגול.

עודד פורר: בסדר.

עודד פורר: יש חברי כנסת שמבקשים ממני הפסקה בווטסאפ.

עודד פורר: חבר'ה, אין מה לעשות.

עודד פורר: הדיון הזה מתמשך.

עודד פורר: תצאו, תחזרו.

עודד פורר: ככה זה עובד.

עודד פורר: אין דרך אחרת.

קריאה: הערכת זמנים?

עודד פורר: אנחנו נמשיך ככל שיידרש.

עודד פורר: אנחנו עוברים לחלק השני.