ועדת הכספים, כנסת 23, פרוטוקול מספר 4, 2020-03-26 10:00

עודד פורר: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים הזמנית, יום חמישי, א' בניסן תש"ף, 26 במרץ 2020.

עודד פורר: הנושא הראשון שלנו על סדר-היום זה סקירת מנכ"ל משרד האוצר מר שי באב"ד, אני מקווה שהוא יהיה לנו בקרוב על הזום.

עודד פורר: אני רק רוצה למי שפחות מכיר, איך מתנהל דיון בפורמט של הקורונה: אחד, אנחנו מנהלים אותו בשני חדרים.

עודד פורר: אנחנו כן נקפיד שלפחות בכל חדר יהיו נציגים לסיעות הרלוונטיות ככל האפשר.

עודד פורר: אז אני אומר את זה כבר פה, לסיעות שיש בהן יותר מנציג אחד, יכול להיות שנצטרך לעשות איזשהו ניוד כזה או אחר בין החדרים, כדי שלא תהיה הרגשה שמישהו מודר ממשהו.

עודד פורר: אבל הכוונה היא לנהל את שני החדרים כחדר אחד.

עודד פורר: הדבר השני זה שיהיה לי אפס סבלנות להפרעות.

עודד פורר: גם בזום, מי שיפריע, סתם זה הרבה יותר קל, פשוט שמים אותו על mute ובזה נגמר האירוע.

מיכאל ביטון: זום בלי זמזום.

עודד פורר: כי אחרת אי אפשר יהיה לנהל את הדיון הזה.

עודד פורר: באמת אני יודע כמה הוא חשוב, בוודאי לנוכחים פה, אבל הרבה יותר לאלה שמסתכלים בדיון הזה דרך כל המערכות האלקטרוניות, וצריך לאפשר להם גם כן לראות דיון שמתנהל בצורה ראויה.

עודד פורר: אז מאחר שעוד לא חיברו את הזום, אני בינתיים אפתח את זה להצעות לסדר-היום של חברי הכנסת.

עודד פורר: חברת הכנסת אורית פרקש הכהן.

עודד פורר: מי עוד רוצה פה הצעות לסדר-היום?

עודד פורר: מיכאל ביטון.

עודד פורר: אורית.

אורית פרקש הכהן: דיברנו על זה באמת קצת עכשיו.

אורית פרקש הכהן: אני רוצה לציין שקיבלנו את המצגת של מנכ"ל משרד האוצר בערך לפני רבע שעה.

אורית פרקש הכהן: אני מבינה שהישיבה נקבעה מהיום להיום, אני מקבלת את זה והכול בסדר, אבל אני כן מבקשת – ואני גם עסקתי בזה בוועדה הקודמת, פשוט אמרנו שזו זמנית ולא נעסוק בזה לעומק – שיהיו כאן סטנדרטים של להעביר חומרים לפני דיונים כל כך מורכבים זמן מספיק מראש לעבור על החומר.

אורית פרקש הכהן: ופשוט נדלג על הפעם הזו, אבל בטח בתקופה כזו, לאור הצעדים והחומרים שאנחנו נדרשים לאשר, אני זוכרת גם אותך מדבר על זה פה לצידי בוועדה, שאנחנו כמו דירקטוריון, יש עלינו אחריות גדולה, ואני מבקשת שנעמוד על זה.

עודד פורר: חבר הכנסת ביטון.

מיכאל ביטון: יש כמה נושאים, עודד, שאני גם שולח לך במכתבי וכו', וגם אתה צריך להנחות אותנו, כיצד ייעשה הקשר מולך בתכתובות, מסרים, רעיונות, פניות, שנדע לעבוד נכון.

מיכאל ביטון: בינתיים כמה דברים: אחד, לצד הדיון על האוכלוסיות המוחלשות ואוכלוסיות עם צרכים מיוחדים עם מנכ"ל הרווחה, שטוב שיזמת היום, אני מבקש שנקצה כמה שעות לנציגות של חברה אזרחית ועמותות, לשמוע מה הם מסוגלים לעשות, כמו שנעשה במלחמת לבנון השנייה וצוק איתן, איך החברה האזרחית מתגייסת במצבי חירום, מתנדבים וכו', וחייבים לעזור להם גם בצרות שלהם.

מיכאל ביטון: הנושא השני, היושב-ראש, זה המאמץ היפה של משרד החוץ להחזיר ישראלים.

מיכאל ביטון: אנחנו מקבלים הרבה פניות של ישראלים, ואני כבר בקשר עם שר החוץ, אבל רוב הטיסות ממומנות על ידי פילנתרופיה, שזה דבר יפה לכשעצמו, אבל אם אנחנו כוועדה נעמיד לידי שר החוץ איזה 4-3 מיליון, הוא יוכל בהחלט לטפל מיידית בעוד כמה טיסות יזומות שנבלמות בגלל תקציב, וזה כסף ומעשה גדול של ערבות הדדית.

מיכאל ביטון: הדבר השלישי זה הסיפור של פיתוח הרעיון, שאני רצון לדון בו איתך ועם כל החברים, איך במקום לשלם דמי אבטלה לעודד מעסיקים לרציפות העסקה.

מיכאל ביטון: זאת אומרת, המדינה תשפה את המעסיק שמתחייב לרציפות העסקה בקרב אלה שהוא הוציא לחל"ת לשלושה חודשים עד חצי שנה, תשפה אותו ישירות בגובה דמי האבטלה, עלויות האבטלה למדינה, והוא יישא בנטל לרציפות של שכר מלא.

מיכאל ביטון: תימצא הדרך לבנות למצוא מתווה שאנחנו כוועדת הכספים נוביל, שבו בעצם נקטין את האבטלה, ונשמור על רציפות זכויות של אנשים, פנסיוניות ואחרות, ואובדן כוח אדם.

מיכאל ביטון: אחת הבעיות בסיפור הזה זה שאתה מפטר מטפלת או גננת אתה לא מוצא אותה אחר כך, אין רציפות והמשכיות, וזה פוגע בסיפור של כוח אדם.

מיכאל ביטון: נגזר עלינו, היושב-ראש, שנצטרך כנראה לדון המון שעות וכמעט כל יום, ואני מבקש את אורך הרוח הזה ואת הפתיחות שלך, לכלול המון פניות ונושאים שנקבל ולעשות עבודה רציפה.

מיכאל ביטון: תודה.

מיקי לוי: אם מותר לי להאיר לך – עם א', לא עם ע' – לך לקורונה, נמצא שם ראש המל"ל, הם אחראים על הטסת ישראלים מכל חלקי העולם, משרד ראש הממשלה שישים 5 מיליון שקל ויטיסו עכשיו, יש 200 ישראלים בניו זילנד ובאוסטרליה – עכשיו, צועקים.

מיכאל ביטון: כן, מסכים.

מיקי לוי: לך לשם, הצעה ידידותית, תצעק עליו.

עודד פורר: קודם כול, לגבי הנושא הזה של הישראלים שתקועים באוסטרליה וניו זילנד, כולנו אני מניח קיבלנו את הסמ"סים במהלך הלילה.

מיקי לוי: נכון.

מיכאל ביטון: כסף קטן זה.

מיכאל ביטון: יפה.

עופר כסיף: קודם כול אני חבר חדש בוועדה, אז אני מן הסתם גם אשמח ללמוד מאלה שכבר יש להם יותר ניסיון.

עופר כסיף: אני רוצה להמשיך את הדברים שאמר חברי מיכאל לגבי האוכלוסיות המוחלשות שנפגעות מתוצאות הנגיף, אני רוצה להעלות נושא חשוב מאוד לדיון, וזה הנושא של שמיטת החובות של תשלומי שכירויות, בין אם מדובר על שכירויות פרטיות או ציבוריות, לרבות משכנתאות בנוסף לשכירויות.

עופר כסיף: הרעיון הוא לבחון את אפשרות וגובה הפיצוי שהמדינה תיתן למשכירים כדי להקל על השוכרים.

עופר כסיף: כלומר כדי להשמיט את החובות של השוכרים ומשלמי המשכנתאות כדי שלא ייפגעו המשכירים, אז לדון בנושא הפיצוי שהמדינה תיתן למשכירים.

עופר כסיף: זה נושא ראשון.

עודד פורר: רק באמת אבקש מהח"כים שינסו לקצר יותר, כי אנחנו לא נספיק.

עופר כסיף: הדבר השני, לדון באחוז מהתמ"ג שמשתמשים בו לטובת הפיצוי.

עופר כסיף: אנחנו רואים שבמבט השוואתי ישראל נמצאת במקום גרוע מאוד.

עופר כסיף: בישראל רק כאחוז אחד בינתיים מהתמ"ג ניתן, בעוד שאם אנחנו משווים את זה למקומות אחרים אנחנו רואים שהאחוז הוא הרבה יותר גבוה.

עופר כסיף: אלה שני הנושאים בבקשה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: חבר הכנסת מיקי לוי, ואחר כך חברת הכנסת מירב כהן.

עודד פורר: אם אפשר באמת בדקה, אני עוד אתן אחר כך התייחסויות, רק שאלות שאתם הייתם רוצים שמנכ"ל משרד האוצר ישמע אותן עוד לפני שהוא מדבר.

מיקי לוי: אני מעלה שכל הדיון הקודם בפני האוצר או הפרוטוקול של הדיון הקודם הלך אליו בצורה מרוכזת עם דברים ייחודיים, כי ברגע שנטבע בים גם לא נקבל תשובות כים.

מיקי לוי: ולכן מה שאני ממליץ לך, אדוני היושב-ראש – להחלטתך – תקבל מהדיון הקודם איזשהם מצבור מסוים של החלטות, כדי שלא נטבע בכול הגדול הזה, כי אין לזה סוף.

עודד פורר: אני אתייחס לזה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: חברת הכנסת מירב כהן.

מירב כהן: אני הייתי רוצה להתייחס למצב של האוכלוסייה המבוגרת, העובדת.

מירב כהן: יש בין 130 ל-200 אלף אנשים שחצו את גיל פרישה, עדיין עובדים, בימים אלו כמו כל עם ישראל הוצאו לחל"ת או פוטרו, וגילו שהם לא זכאים לדמי אבטלה, בניגוד ליתר השכירים.

מירב כהן: אנחנו ניהלנו מאבק בנושא.

עודד פורר: ברור.

עודד פורר: הנקודה הזאת מוכרת.

עודד פורר: ברור.

עודד פורר: מירב, תודה.

מיקי לוי: אני לא סיימתי, אני מתנצל.

מיקי לוי: יש שתי חברות תעופה – ישראייר וארקיע – שבהחלט משתתפות בכל המאמץ הזה להביא כל מיני חומרים ומכונות ומטיילים שנתקעו ברחבי העולם.

מיקי לוי: חברות התעופה ישראייר וארקיע הגישו לאוצר תוכנית לפני כל הברוך הגדול הזה של התייעלות, והתוכנית הזו אושרה.

מיקי לוי: אלא מאי?

מיקי לוי: הינה חברה שאומרת: אני לא רוצה כסף, רק תאשרו לי את ההלוואה, אל תכרכו לי יחד עם אל על, שלא הגישה תוכנית התייעלות.

מיקי לוי: אם האוצר אישר לארקיע וישראייר את תוכנית ההתייעלות, נא להפריד אותן מאל על, כדי שהם יוכלו ללכת לבנקים לבקש כסף כהלוואה.

מיקי לוי: הם לא מבקשים מענקים, הם רק אומרים: תפרידו אותנו מאל על כדי שלא נקרוס בעוד חודש, כי אנחנו צריכים הלוואה, ההתייעלות נעשתה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: כן, חבר הכנסת סמי אבו שחאדה.

סמי אבו שחאדה: בוקר טוב ושלום לכולם, אני גם חדש בוועדה.

סמי אבו שחאדה: יש לי שאלה למנכ"ל משרד האוצר: אני רוצה להבין מה החוקים, מה התקנות לשימוש בתקציב הרזרבות של המדינה.

סמי אבו שחאדה: כולם מדברים על תקציב רזרבות גדול למדינה.

סמי אבו שחאדה: השאלה אם זה חוקי במצבים כאלה להשתמש.

סמי אבו שחאדה: באיזה תנאים ניתן להשתמש בכסף שנחסך ברזרבות?

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: אני רוצה להגיד לך כמה מילים רק לפני, שי.

עודד פורר: קוד כול, תודה ששלחתם את המצגת, אני יודע על לוחות הזמנים הקצרים.

עודד פורר: אבל חשוב לי להגיד כדברי פתיחה, אמרתי את זה גם בישיבה הקודמת: אתם תקבלו סיוע מהוועדה לגבי תוכניות שתביאו לפה, לא יהיו פה שיקולים של קואליציה-אופוזיציה וכל השיקולים הפוליטיים, אבל אני אומר לך על פניו:

עודד פורר: אנחנו גם לא נקבל כל תוכנית שלכם כאילו אין ברירה ועכשיו נעביר אותה, כי זה מה שביקשתם.

עודד פורר: ולא סתם ביקשנו התייחסות, ואני אשמח לשמוע את זה ממך דווקא כמי שמעורב בכל הדיונים, באמת לתרחיש הייחוס.

עודד פורר: כי צריך להבין, גם את תגיד לעסק שאתה סוגר אותו עכשיו ל-30 יום, הוא ידע להתמודד עם זה, אבל הוא רוצה לדעת שזה המצב.

עודד פורר: ולפחות איזשהו תרחיש ייחוס שלפיו בונים את כל התהליך הזה.

עודד פורר: ואני מקווה שהתוכנית תהיה טובה.

עודד פורר: הבמה שלך.

עופר כסיף: אפשר שאלה?

עודד פורר: אני רוצה להשאיר שאלות אחרי שהוא מציג.

שי באב"ד: בוקר טוב לכולם.

שי באב"ד: קודם כול, תודה רבה על ההזדמנות להופיע אצלכם גם היום בוועדת הכספים.

שי באב"ד: אנחנו מאוד שמחים שסוף סוף הכנסת מתכנסת, שיש לנו את האופציה להופיע בפני ועדת הכספים.

שי באב"ד: אני חושב שזה תהליך מאוד מאוד חשוב.

שי באב"ד: אני מאוד מקבל את מה שאמרת קודם, יו"ר הוועדה, המטרה שלנו מול ועדת הכספים זה לא להביא רק מוצרים מוגמרים אלא גם כמובן לקבל את האינפוט שלכם, את חוות דעתכם, ולנהל דיון מלא על מנת לנסות להציג בסופו של יום את התוכניות הטובות ביותר ולהביא את הצעדים, את הסיוע הטוב ביותר שאנחנו יכולים תחת - - - אני עכשיו מתחיל במצגת.

שי באב"ד: משבר הקורונה שפקד את ישראל בשבועות האחרונים מכניס אותנו לאחד המשברים הגדולים, אם לא המשבר הגדול ביותר שהמדינה ידעה מאז היווסדה.

שי באב"ד: המשבר הוא בעיקר משבר ריאלי, שנובע מתוך משבר בריאותי, שלאט לאט לאט מביא למשבר ריאלי מאוד מאוד גדול במשק, ועלול גם להשפיע על המערכת הפיננסית, ואנחנו שמחים שלאור זה שהמערכת הפיננסית שלנו די חזקה ואיתנה, כרגע אנחנו לא רואים עוד באיזשהו מקום שזה משפיע עליה.

שי באב"ד: חשוב לציין גם שנכנסנו למשבר הזה יחסית במצב כלכלי טוב, עם יחס חוב-תוצר נמוך, עם גירעון יחסית נמוך, בסיטואציה שבמסגרתה האבטלה מאוד נמוכה, המשק במצב חזק והצמיחה הייתה - - -

עודד פורר: שי, דבר אל חברי הוועדה, דבר קצת יותר לאט, ותוותר על המצגת, אנחנו נעקוב אחריה בדפים.

שי באב"ד: בסדר גמור.

שי באב"ד: אז כמו שאמרתי קודם, אדוני היו"ר, אני מקבל את כל מה שאמרת בפתיח, אני לא אחזור על זה עוד פעם.

שי באב"ד: מדינת ישראל, כמו יתר המדינות העולם - - - אחד המשברים העמוקים, אם לא המשבר העמוק ביותר.

שי באב"ד: עבור ישראל בוודאי זה המשבר הכלכלי וכנראה גם המשבר הבריאותי העמוק ביותר שידענו מאז קום המדינה.

שי באב"ד: המשבר הוא בעיקר משבר ריאלי, הוא לא נובע מאיזושהי בעיה מבינת בשוק.

שי באב"ד: אנחנו נכנסנו למשבר הזה סך הכול במצב שבו המשק היה במצב טוב, עם יחס חוב-תוצר נמוך, סדרי גודל של 60%, אבטלה נמוכה, צמיחה יחסית גבוהה ומערכת פיננסית איתנה.

שי באב"ד: עם זאת, המשבר הזה מתחיל להיות, ככל שעובר הזמן וככל שאנחנו נוקטים צעדים משמעותיים שמעמיקים את המשבר הריאלי במשק, על מנת להשתלט על הנגיף, המשבר הזה הופך להיות משבר ריאלי בעל השלכות מאוד מאוד משמעותיות למשק, ואני תיכף אציג אותן.

שי באב"ד: דיברת קודם, אדוני היו"ר, על הנושא של תרחיש היציאה או מה התרחיש שאליו מתייחסים.

שי באב"ד: זו אחת המרכזיות שיש בכל הדיונים: אין באמת תרחיש שאליו מתייחסים ואותו לוקחים כתרחיש, אנחנו קוראים לזה "אסטרטגיית היציאה", מה אנחנו עושים ואיך אנחנו יוצאים, על איזה תרחיש אנחנו מתכווננים, להראות מה ההבדל בין כל תרחיש ותרחיש לגבי השטחת אותה עקומה שכולם מדברים עליה והשתלטות על הנגיף.

שי באב"ד: ובעצם גם משרד הבריאות וגם מדינות אחרות בעולם לומדים תוך כדי תנועה איך מתנהלים ומה צריך לעשות.

שי באב"ד: ולכן בשלב הזה אני לא יכול להגיד לך שיש איזשהו תרחיש מלא שכולנו עובדים לפיו וכולנו מתייחסים אליו, כי הדברים משתנים מיום ליום.

שי באב"ד: אתם גם רואים את ההצהרות ואת ההחלטות שיוצאות כל יומיים-שלושה להחמרות השונות, ואנחנו פשוט יחסית בחוסר ודאות מצד אחד.

שי באב"ד: משרד הבריאות בהובלת ראש הממשלה מנסים לתת מענה ולצפות את - - -

עודד פורר: שי, סליחה שאני קוטע אותך.

שי באב"ד: צריך גם להגיד מילה טובה, שיחסית ישראל בהשוואה ליתר המדינות בעולם נמצאת במקום מאוד טוב בהשתלטות על הנגיף ובצורה של הטיפול.

שי באב"ד: והשאלה המרכזית היא באמת מכאן מה עושים הלאה וכמה זמן.

שי באב"ד: אלה חלק מהשאלות שמאוד מאוד מטרידות אותנו במשרד האוצר.

שי באב"ד: גם ככל שנמצאים במצב הנוכחי או ככל שמעמיקים את המצב הנוכחי והמשבר מתעצם, מה זה אומר מבחינת אורך המשבר, וכמה זמן אנחנו נוכל לשהות, בין אם זה בסיטואציה הזאת ובין אם זה יהיה בסיטואציה של הסגר מלא.

שי באב"ד: אני עובר רגע לשקף 3 במצגת, שמדבר על השבתת המשק מביאה לירידה חדה בפעילות הכלכלית.

עודד פורר: שי, אני חייב לומר רגע מילה על תרחיש הייחוס.

עודד פורר: זה ברור שאתם לא יודעים להגיד בוודאות מה יקרה בעוד חצי שנה, אבל אתם כן צריכים – ואני אומר לך: אתם לא יכולים לברוח מזה – לקבל החלטה מה קורה בשבוע-שבועיים הקרובים.

עודד פורר: גם אם היא החלטה קשה, אני אומר לך, למשק הישראלי עדיפה ודאות גם עם החלטה קשה מאשר שכל שעתיים מתקבלת החלטה אחרת.

שי באב"ד: אדוני היו"ר, אני מאוד מסכים איתך.

שי באב"ד: רק יש בעיה אחת, ואני משתף אתכם במה שקורה בתוך הדיונים.

שי באב"ד: נניח אומרים עכשיו: סגר מלא, ורוצים להטיל סגר מלא על פי מקומות עבודה – דבר, דרך אגב, שכמעט באף אחת מהמדינות האחרות בעולם שמתמודדות עם המשבר והשטיחו את העקומה לא עשו – אין הבטחה, וגם אומר את זה משרד הבריאות בכנות:

שי באב"ד: אנחנו לא יודעים כמה זמן נהיה בסיטואציה הזאת.

עודד פורר: שי, אל תכניס אותי ללבטים שלכם.

עודד פורר: אני רק אומר: תקבלו החלטה.

עודד פורר: זה התפקיד שלכם.

עודד פורר: זה התפקיד של הממשלה.

שי באב"ד: זו החלטה שראש הממשלה צריך לקבל כשהוא שומע את שני הצדדים, גם את משרד האוצר ואת משרד הבריאות.

עודד פורר: בסדר.

שי באב"ד: לנו יש את העמדה שלנו, למשרד הבריאות יש את העמדה שלהם.

שי באב"ד: אם זו החלטה שלנו היינו מקבלים אותה, אבל השיקול בסופו של דבר נמצא אצל ראש הממשלה.

עודד פורר: אז תעביר את המסר לראש הממשלה, שאנחנו מבקשים שהוא יקבל החלטה.

אורית פרקש הכהן: יש לי בנקודה הזו שאלה.

אורית פרקש הכהן: שי, אתה שומע?

שי באב"ד: תנו לי רגע להשלים את המצגת, ואז בשמחה אני אקח שאלות.

אורית פרקש הכהן: בסדר.

שי באב"ד: השקף השלישי, שמדבר על השבתת המשק מביאה לירידה חדה בפעילות הכלכלית – תראו, אנחנו באפס זמן, אבל באפס זמן הגענו מפברואר למרץ לקרוב ל-830,000 מובטלים.

שי באב"ד: אני חושב שהמספרים כבר היום יותר גבוהים, כאשר רובם נמצאים בחל"ת, בסדר גודל של 100,000 או קצת פחות מדובר על פיטורים.

שי באב"ד: המשמעות היא שאנחנו נמצאים בלמעלה מ-20% אבטלה.

שי באב"ד: זו סיטואציה בלתי נתפסת, שבחודש אחד קפצנו במספרים האלה בצורה כזו משמעותית, ולדבר הזה יש השלכות מהותיות גם על התוצר, אני תיכף אראה, וכמובן גם על התקציב עצמו ועל ההרחבה הפיסקלית שאנחנו נדרשים לעשות כדי לממן את כל האירוע הזה.

שי באב"ד: אני עובר לשקף תחזיות המקרו – אני לא אעבור על כולו, אבל אני רק אתן לך, עודד, שאלת קודם על תרחיש.

שי באב"ד: יש פה תרחישים שמדברים על אורך השבתה בין חמישה שבועות ל-12 שבועות, כאשר אתה רואה מה קורה בהשבתה חלקית ומה קורה בהשבתה כוללת.

שי באב"ד: אני אגע רק בשני פרמטרים מרכזיים, שזה הפגיעה הכוללת בתוצר, ומה קורה לחוב, שזה השורה השנייה והשורה האחרונה.

שי באב"ד: אז אם אתה רואה, השבתה חלקית לחמישה שבועות תביא לפגיעה בתוצר של 5%, השבתה כוללת לחמישה שבועות תביא לירידה בתוצר של 9%.

שי באב"ד: והחוב עצמו בהשבתה חלקית יקפוץ מ-60% ל-68%, ובהשבתה כוללת מ-60% ל-73%.

שי באב"ד: ואתה כמובן יכול את המספרים המקבילים, מה קורה אם זה ל-12 שבועות, מדובר על פגיעה של קרוב ל-9% בהשבתה חלקית בתוצר ושל 18% בהשבתה מלאה.

שי באב"ד: והחוב עצמו, יחס חוב-תוצר, יקפוץ מ-73% בהשבתה חלקית ל-12 שבועות ל-87% בהשבתה של 12 שבועות בהשבתה מלאה במשק.

שי באב"ד: הדבר הזה הוא מחיקה של כל הירידות שהיו פה ב-10–15 שנים האחרונות ביחס חוב-תוצר, והוא בעל משמעות אדירה ופגיעה אדירה בתוצר שמחזירה אותנו כמה שנים טובים אחורנית.

שי באב"ד: השקף הבא ממחיש לכם מה קורה לצמיחה בתרחישים השונים.

שי באב"ד: אנחנו יורדים מפלוס 3 למינוס 2, מינוס 3.8, מינוס 5, ובהשבתה כוללת של 12 שבועות המספרים אפילו מחמירים ואנחנו רואים פגיעה בעצם אנושה במשק הישראלי ובחברות.

שי באב"ד: צריך לציין גם, כשאנחנו מדברים על הפגיעה פה, אנחנו יודעים שזה יגרום לקריסת חברות.

שי באב"ד: יהיו לא מעט חברות שיקרסו מהאירוע הזה, וככל שהמשבר יותר עמוק ככה זה גורם לקריסת יותר ויותר חברות, ויכולת השיקום שלנו היא מאוד מאוד בעייתית.

שי באב"ד: צריך עוד להגיד, שבניגוד למשבר פיננסי שהיה ב-2008, וכמו שהמשבר קרה מהר ככה יצאנו ממנו מהר, כשמדובר במשבר ריאלי ההתאוששות לא תהיה בחודש-חודשיים, שכל אותם עסקים וכל אותם מובטלים יחזרו לעבודה מהירה.

שי באב"ד: יש תחזיות גם שלנו וגם של בנק ישראל, שאומר שהאבטלה שתהיה בשנה הראשונה לאחר היציאה מהמשבר תעמוד על 7% או 8%, וזה לפי התרחיש של הסיטואציה עכשיו.

שי באב"ד: ככל שהסיטואציה עכשיו תחמיר, ככה אנחנו יכולים למצוא את עצמנו במקום שבמסגרתו ההתאוששות תהיה יותר ארוכה, האבטלה תהיה יותר גבוהה, וההשלכות על המשק הישראלי יהיו קריטיות.

שי באב"ד: אני עובר רגע לשקף שמדבר על הרעיון המסדר לתוכנית להתמודדות עם המשבר – בעצם מה אנחנו עושים?

שי באב"ד: אני אחלק את זה לשניים, חלק ראשון אני יכול לדבר עליו, חלק שני אני עוד לא יכול לדבר עליו.

שי באב"ד: החלק הראשון שאני אדבר עליו, זה בעצם מה עשינו עד עכשיו במסגרת הרעיון המסדר.

שי באב"ד: ברעיון המסדר, אתם רואים, יש ארבעה מעגלים.

שי באב"ד: המעגל הראשון שאנחנו נכנסים אליו זה המעגל הבריאותי והאזרחי: זה לתת מענה מיידי לכל הצרכים של מערכת הבריאות, לבקש את כל הצרכים שמערכת הבריאות צריכה בעקבות משבר הקורונה.

שי באב"ד: פה כמובן פרצנו את כל מסגרות התקציב, עד היום הוקצו כבר סדרי גודל של 2.5–3 מיליארד שקלים, ויש הוצאות נוספות שבדרך שמאמירות לסדרי גודל של עד 9–10 מיליארד שקלים כבר עכשיו בצרכים והבקשות של מערכת הבריאות.

שי באב"ד: מעבר למערכת הבריאות, יש פה גם כל מיני דרישות של משרד הבט"פ, משטרת ישראל, כדי לאכוף את הדברים, והתאמת משרדי ממשלה והתאמת משרדים במשק למצב החדש.

שי באב"ד: כל המענה הבריאותי והאזרחי זה חלק מרכזי ממה שאנחנו מתעסקים בו בשוטף, ביום יום, כדי לתת את המענה המלא.

שי באב"ד: כאן אני חייב להגיד לך, אדוני היו"ר, לא עוצרים ולא בוחלים בשום אמצעים, הכול מותר.

שי באב"ד: ברגע שמערכת הבריאות מבקשת, מערכת הבריאות מקבלת מיד וגם יתר המערכות, כי אנחנו מבינים שהטיפול המיידי הזה הוא הכרחי וחייב להיות מיידי.

שי באב"ד: וכרגע אין שום כללים פיסקליים או תקרות הוצאה או כל דבר אחר ממה שאתם מכירים, אנחנו מנסים לעשות הכול כדי לשחרר את הכסף.

צבי האוזר: וזה מוערך ב-10 מיליארד?

שי באב"ד: - - - רשת ביטחון סוציאלית.

שי באב"ד: רשת ביטחון סוציאלית זה בעצם המענה לכל אותם עובדים, כאשר אני מחלק את זה לשתי קבוצות אוכלוסייה, או יותר נכון שלוש קבוצות אוכלוסייה.

שי באב"ד: החלק הראשון של האוכלוסייה זה העובדים השכירים; החלק השני של האוכלוסייה זה העצמאים, הפרילנסרים; והחלק השלישי של האוכלוסייה מדבר על אותם מבוגרים, אנשים שהם מעל גיל 67 שעבדו ועכשיו יצאו, ולהם אין מסגרת של חל"ת, שגם להם צריך לתת פתרון.

שי באב"ד: במסגרת רשת הביטחון הסוציאלית שנתנו עד כה טיפלנו באופן מלא בשכירים, נתנו מענה של דמי אבטלה אפילו ללא מיצוי ימי חופש.

שי באב"ד: חלק מהמדינות בעולם שלא היה להם כזה דבר, זה היה חלק מהתוכנית הכלכלית שלהם לסיוע.

שי באב"ד: יצאו כבר עד עכשיו סדרי גודל של 10 מיליארד שקלים שיוצאים על הנושא של דמי האבטלה, שמשולמים לכל אותם שכירים, כל אותם 800,000 שהראיתי קודם שנמצאים באותו מקום.

שי באב"ד: לגבי העצמאים והפרילנסרים, במסגרת חבילה שאנחנו נציג היום לראש הממשלה, אנחנו ניתן מענה יותר כולל ויותר מלא.

שי באב"ד: המענה שניתן עד היום היה צו בדחיית תשלומים, מתשלומי ארנונה לתשלומי מים, תשלומי מע"מ ותשלומים נוספים שנתנו להם דחייה.

שי באב"ד: נתנו איזשהו מענק ראשוני, שעכשיו במסגרת החבילה שנציג בפני ראש הממשלה אנחנו משנים אותו קצת, ואנחנו נדבר עליו, שאנחנו נפיץ אותו בהמשך היום, אני מקווה, אחרי שנאשר את הדברים אצל ראש הממשלה.

שי באב"ד: ואותו דבר גם לגבי מבוגרים, הצגנו איזושהי חבילה לאותה אוכלוסייה בוגרת, שגם אליה אני לא יכול להתייחס היום.

שי באב"ד: אנחנו נציג את זה מסודר לראש הממשלה, ואחרי שנסגור את החבילה אנחנו כמובן נביא את זה, ולא תהיה לנו שום בעיה גם להעביר את זה אצלכם בוועדת הכספים.

שי באב"ד: זה החלק השני.

שי באב"ד: המעגל השלישי מדבר על המשכיות עסקית.

שי באב"ד: אז אחרי שמטפלים בשכירים, מטפלים בעצמאים ובפרילנסרים, מדברים במבוגרים, מה אנחנו עושים כדי לטפל בעסקים בישראל.

שי באב"ד: הטיפול בעסקים בישראל מדבר על כך שאנחנו לקחנו עד עכשיו הלוואות משמעותיות, הלוואות בערבות מדינה, נתנו הקלות במתני אשראי לעסקים, נדחו משכנתאות, וניסינו לתת כלים תזרימיים לטפל בעסקים, בעיקר בעסקים הקטנים והבינוניים במסגרת החבילה שנעשתה עד כה.

שי באב"ד: אנחנו קיבלנו המון המון ריקושטים והמון המון פידבקים לגבי זה שהחבילה לא מתאימה, שהערבות האישית שנדרשת מהעסקים היא גבוהה מדי, שיחס המינוף מול הבנקים לא מספיק גבוה וכתוצאה מכך הבנקים לא משחררים מספיק.

שי באב"ד: אנחנו גם ראינו את המספרים של כמות האנשים שניגשו לבקש את ההלוואות האלה וכמות ההלוואות המאושרות, וראינו שבעצם המענה של ההלוואה לא נותן את אותו מענה שרצינו לתת וביקשנו לתת.

שי באב"ד: ולכן במסגרת החבילה היום שאנחנו נציג בפני ראש הממשלה, אנחנו נציג חבילה הרבה הרבה יותר משמעותית, עם הקלות מאוד משמעותיות, כדי שבאמת המגזר העסקי, גם חברות קטנות ובינוניות וגם חברות גדולות, יוכלו לקבל מענה תזרימי כולל לסיטואציה הזאת יחסית בתנאים מאוד מאוד נוחים ובמסלול בירוקרטי מאוד מאוד קל ובטווחי זמן מאוד קצרים, כי כל הדברים האלה משחקים פקטור פה.

שי באב"ד: שמנו לב שגם הימים עד שמקבלים את ההלוואה, גם התנאים להלוואה וגם הבירוקרטיה הנדרשת להלוואה אלה דבקים שעיכבו מאוד את העסקים מלקחת את אותן הלוואות ואת אותו מענה תזרימי, ולזה אנחנו היום נציג לראש הממשלה תוכנית חדשה שתיתן מענה לנושא הזה.

שי באב"ד: אנחנו בקשר כל הזמן עם יו"ר המגזר העסקי לדוגמה, שיושב פה גם כן, דובי אמיתי, עם הנציגים של המגזר העסקי, אנחנו קשובים ומקבלים את כל הטענות והדברים שעולים.

שי באב"ד: ואני מניח שיש עוד טענות ושאלות מצד הפורום, אנחנו ניסינו לשקלל כמה שיותר דברים שיכולנו להכניס ולהביא אותם במסגרת החבילה שתוצג היום לראש הממשלה.

שי באב"ד: החלק האחרון של העיגול מדבר על האצת המשק.

שי באב"ד: עד היום לא עשינו כלום בהאצת המשק.

שי באב"ד: האצת המשק גם מדברת להתחיל להיערך טיפה ליום שאחרי המשבר.

שי באב"ד: אנחנו מביאים איזושהי חבילה קטנה במסגרת החבילה שנציג לראש הממשלה היום גם בתחום הזה.

שי באב"ד: עד היום, וחשוב לסבר את האוזן, ואני עובר לשקף הבא, עד כה רשת הביטחון שניתנה לנפגעי הקורונה מדברת על 40 מיליארד שקל שהוצאנו.

שי באב"ד: 40 מיליארד שקל, רק לסבר לכם את האוזן, מדובר על כמעט 3% תוצר.

שי באב"ד: מדובר על זה שלבריאות שמנו בערך 2.5-2 מיליארד; לעסקים, הקרן שפתחנו לעסקים הקצינו 8 מיליארד.

עודד פורר: לא, לא, לא.

עודד פורר: שי, סליחה.

עודד פורר: אתה לא שמת 8 מיליארד שקל בקרן לעסקים.

עודד פורר: לא נתת 8 מיליארד ש"ח, עם כל הכבוד.

עודד פורר: אתה שמת ערבות של חלק מזה, עם מינוף של הבנקים.

עודד פורר: הבנקים נותנים את הכסף, לא האוצר, עם כל הכבוד.

עודד פורר: אי אפשר להגיד: נתנו 8 מיליארד שקל ולספור לי את זה בחבילה.

שי באב"ד: עודד, אין מחלוקת בינינו.

עודד פורר: בסדר, תשימו את הנתונים לאשורם, אל תנסו לצייר תמונה אחרת.

שי באב"ד: תן לי, אני אענה למה שאתה אומר.

שי באב"ד: אני שם את הנתונים לאשורם.

שי באב"ד: כשאנחנו מסתכלים כמדינה, אני מסתכל כמדינה מה אפשרתי תזרימית, שזה לא מענה בהכרח פיסקלי, כמו לדוגמה דחיית תשלומים, שאני דוחה מע"מ, שאני דוחה תשלומים אחרים, או שאני נותן הקצאה דרך הבנקים, שזה מענה תזרימי, לבין מה אני עושה פיסקלי, שזה כסף ממש, כמו מערכת הבריאות – 2-1.5 מיליארד שקל, או דמי אבטלה שזה כסף ממש שאני הולך ומשלם.

שי באב"ד: החבילה של ה-40 מיליארד שקל כוללת אלמנטים תזרימיים, שהם לא פיסקליים.

שי באב"ד: זאת אומרת, זה לא כסף שאני הוצאתי מהכיס, זה או כסף שאני דחיתי או כסף שאני אפשרתי דרך הבנקים לחלק ולתת מענה תזרימי כרגע למשק.

שי באב"ד: זה צד אחד.

שי באב"ד: וצד שני של החבילה מתייחס למענה הפיסקלי: מה אני שמתי כסף ממש.

שי באב"ד: כל המדינות בעולם, שמסתכלות כמה מהתוצר שלהן הן שמו, מתייחסות גם לכסף הפיסקלי שהן שמו וגם לכסף התזרימי שהן עשו, בין אם זה בהלוואות, בין אם זה דרך הבנקים או בין אם זה בדחיית תשלומים.

שי באב"ד: שני האלמנטים האלה מבחינתנו - - - בין אם אני אומר לבנקים: תשחררו 8 מיליארד ש"ח - - -

מיכאל ביטון: מי שהצטרפה עכשיו, לא לדבר.

שי באב"ד: זה חלק מהמענה.

שי באב"ד: עכשיו, ברור לי לחלוטין, דרך אגב, ואני מקבל את כל הביקורת על ה-8 מיליארד שקלים, שהקרן הזאת לא מספיק טובה, עם המינוף כמו שאמרתי, עם ערבויות אישיות, ושזה לא נתן מענה לעסקים.

שי באב"ד: וכמו שציינתי קודם, חלק מהדברים שאנחנו נשנה ונשפר כשנגיע עכשיו לראש הממשלה זה להציג איך אנחנו נותנים מענה תזרימי טוב יותר, בלי קשר למענה הפיסקלי הנוסף שעושים ובלי קשר לכסף הנוסף שנקציב.

שי באב"ד: לכן החבילה הכוללת כוללת סדרי גודל של 40 מיליארד שקל, שאם אני מחלק בערך 13, 14, 15 מיליארד שקל פיסקליים ו-25 מיליארד שקל הם תזרימי, מענה תזרימי שנתנו למשק.

שי באב"ד: אני עובר רגע להשוואה הבין-לאומית להתמודדות עם נגיף הקורונה, אני מסתכל על ההמלצות של קרן המטבע.

שי באב"ד: מה בעצם קרן המטבע ייעצה לכל המדינות והמקומות לעשות כדי להתמודד עם המשבר?

שי באב"ד: אחד זה מה שמשרד הבריאות מטפל בו, זה כל הנושא של מניעת התפשטות הנגיף: זה פיצוי פרטים, חברות בגין אובדן ימי העבודה, מימון עלויות בדיקות וכו'.

שי באב"ד: חלק שני מדבר על המייצבים האוטומטיים.

שי באב"ד: המייצבים האוטומטיים זה כמו מה שאנחנו עושים.

שי באב"ד: יש לנו דמי אבטלה, יש לנו מייצב אוטומטי, לפני רגע היו 30,000 מובטלים, עכשיו יהיו מיליון מובטלים – אנחנו משלמים דרך המייצבים האוטומטיים למיליון מובטלים, וכמובן הכסף הזה הוא כסף פיסקלי תקציבי.

על הנזילות: והחלק האחרון הוא מניעת משבר פיננסי, שזה יותר הכלים המוניטריים שמשתמש בהם בנק ישראל על מנת לתמוך בביקושים, להגביר את האמון ולהזרים אשראי באמצעות כלים מוניטריים.

על הנזילות: עד היום למעלה מ-100 מיליארד שקל כבר התערב בנק ישראל בקניות אג"ח ממשלתי, בקניות חוזרות - - - על מנת לנסות לתמוך בביקושים, לייצב את הריביות ואת התשואות, ולאפשר גם לנו, לחשב הכללי, לגייס בתנאים טובים יותר לתזרים דברים שאנחנו צריכים עכשיו.

על הנזילות: אני עובר לשקף האחרון, שהוא השקף שמתייחס להאצת אשראי, צעדי הכלה – מה עשו כל המדינות בהשוואה לישראל, במה הן נגעו.

על הנזילות: אז אתם יכולים לראות שיחסית ישראל היא מדינה מאוד מתקדמת במה שעשו: אנחנו הגבלנו מקומות עבודה בצורה משמעותית, אנחנו סגרנו מוסדות לימוד, אנחנו טיפלנו בצורה משמעותית בתחבורה ציבורית, אנחנו אסרנו על התקהלות חופשית, אנחנו אסרנו על תנועה חופשית, ואנחנו סגרנו את תחום הקמעונאות למעט החריגים.

על הנזילות: כל הדברים האלה, אם אתם עוברים על כל המדינות שנמצאות פה, אני חושב שישראל היא אחת מהמדינות המחמירות ביותר בכל התנאים, וזה עוד לפני ההסגר; וזה כולל גם מדינות שהשתלטו והשטיחו כבר את העקומה, כמו למשל דרום קוריאה, סינגפור, הונג קונג וכו'.

על הנזילות: אתם יכולים לראות את זה בשקף האחרון, עם ההשוואה שהיא שמה.

על הנזילות: חשוב לציין, ואתם רואים בגרף הזה, אף מדינה לא סגרה באופן מלא, באופן טוטלי בכל המדינה את מקומות העבודה שלה ועשתה סגר מלא על מקומות העבודה.

על הנזילות: עכשיו, היום בהמשך היום נהיה אצל ראש הממשלה, נציג את כל חבילת הסיוע.

על הנזילות: דרך אגב, את חבילת הסיוע הזו בנינו ביחד עם בנק ישראל.

על הנזילות: אנחנו נשב, גם נגיד בנק ישראל וגם שר האוצר, אנחנו נציג לראש הממשלה את חבילת הסיוע היותר מורחבת, ואז כמובן נפרסם אותה, נביא אותה לידיעת הציבור.

על הנזילות: ואם תרצה, אדוני היו"ר, אנחנו גם נבוא ונשים אותה בפניכם ונדון על החבילה המורחבת גם אתכם.

על הנזילות: עד כאן דבריי.

עודד פורר: שי, מה העלות הכוללת של החבילה שאתם מציגים לראש הממשלה?

עודד פורר: ותפריד בבקשה בין העלות ממש לבין כל התזרימיים.

מיקי לוי: כל הסיסמאות לא מעניינות.

עודד פורר: ראש הממשלה אמר ביום ראשון שתוך יומיים הוא מציג תוכנית.

שי באב"ד: תנו לנו רגע להציג את זה, כי המספרים עוד לא סגורים.

שי באב"ד: גם שר האוצר עצמו עוד לא - - - אם כן לעשות אותם או לא לעשות אותם.

שי באב"ד: אז תנו להם רגע, אנחנו נסיים את התהליך הממשלתי.

שי באב"ד: ברגע שיהיה לנו מספר וסכום אנחנו נסגור, זה עדיין לא סגור.

עודד פורר: טוב, אני רוצה לפתוח את זה לשאלות של חברי כנסת.

עודד פורר: אני אתן לכל חבר כנסת לשאול שאלות.

עודד פורר: אני מבקש מחברי הכנסת שאלות ולא נאומים.

עודד פורר: לא, אני ארצה שתשמע כמה שאלות שתי דקות, ואז תשיב עליהן.

עודד פורר: חברת הכנסת אורית פרקש.

עודד פורר: שאלות אבל, באמת, חברי הכנסת, אני מבקש מכם.

אורית פרקש הכהן: שי, בוקר טוב.

אורית פרקש הכהן: ראיתי גם את ערן לידך, עכשיו אני רואה שהוא יצא.

אורית פרקש הכהן: יש לי מספר שאלות.

עודד פורר: שאלה לכל חבר כנסת.

עודד פורר: תבחרי אחת, אורית.

אורית פרקש הכהן: אין לי אחת.

אורית פרקש הכהן: מה זה?

אורית פרקש הכהן: זה לא רציני.

עודד פורר: לא צריך.

אורית פרקש הכהן: לא, אין לי אחת.

אורית פרקש הכהן: שי, יש לי מספר שאלות.

עודד פורר: תודה, אורית.

עודד פורר: חבר הכנסת איציק שמולי.

אורית פרקש הכהן: מה זה תודה?

עודד פורר: אני רוצה שהוא יספיק לענות על השאלות.

אורית פרקש הכהן: אבל יש לי כמה שאלות.

אורית פרקש הכהן: חמש דקות.

אורית פרקש הכהן: חבל על הוויכוח.

אורית פרקש הכהן: אנחנו נמצאים פה כדי להבין.

קריאה: חמש דקות הוא כבר לא - - -

עודד פורר: חבר הכנסת שמולי.

אורית פרקש הכהן: אז נעשה המשך של השיחה.

אורית פרקש הכהן: אני לא מבינה, אם באנו לפה - - -

עודד פורר: בסדר, אז את כל השאלות שלך ביחד בהמשך של השיחה.

עודד פורר: חבר הכנסת שמולי.

אורית פרקש הכהן: לא, עודד, אני מבקשת לשאול.

אורית פרקש הכהן: אז אני רוצה שאלה, בסדר?

עודד פורר: נו, תשימי לב כבר מה את עושה, את מונעת מהחברים שלך לשאול שאלות.

עודד פורר: את לא היחידה פה, אין מה לעשות.

עודד פורר: יש פה עוד חברי כנסת, גם הם רוצים לשאול שאלות.

עודד פורר: ואני רוצה לאפשר לכולם לשאול שאלות.

אורית פרקש הכהן: בסדר, חמש דקות כל השאלות.

עודד פורר: לא.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: חבר הכנסת שמולי.

איציק שמולי: שי, ראשית, בוקר טוב ותודה רבה על כל העבודה שאתם עושים.

איציק שמולי: אין לנו מידע כמובן מפורט על התוכנית שאתם הולכים להציג, אבל אני חושב שיש איזשהו הלך רוח שלמרות הצעדים המשמעותיים יש חוסר הפנמה של גודל האירוע שאיתו מתמודדים גם בצד החברתי והכלכלי.

איציק שמולי: ואני רוצה לשאול אותך: גם בהשוואה בין-לאומית ישראל עדיין נמצאת נמוך מאוד ביחס למה שהיא מקצה כאחוז מהתמ"ג כתוכנית סיוע.

איציק שמולי: ואני רוצה לשאול אותך באופן מפורט גם על העצמאים, שזה נראה הבטן הרכה.

איציק שמולי: הסיוע של 6,000 שקל שדיברתם עליו עד היום זה באמת לעג לרש, זה לא יאפשר להם להשאיר את הראש מעל המים.

איציק שמולי: והקבוצה השנייה, שהיא חשובה לי באופן מיוחד, העניין של האנשים המבוגרים שעברו את גיל 67 והם מופלים בדמי האבטלה.

איציק שמולי: האם אתם מתכוונים לטפל בזה?

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: חבר הכנסת האוזר.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: חבר הכנסת ביטון.

מיכאל ביטון: לא הייתה התייחסות לכל המגזר השלישי והמלכ"רים, שבמשק מפעילים כמה מיליארדי שקלים, והם כוח גדול במאבק בקהילה ובסיוע למוחלשים.

מיכאל ביטון: האם יבוצע מסלול מיוחד עבורם, כפי ששמענו מהחשב פה?

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: חבר הכנסת מנסור עבאס.

מנסור עבאס: גם אבקש התייחסות בקשר למועצות המקומיות, במיוחד שירותי הרווחה וכו', במיוחד גם מוצעות חלשות ממילא.

מנסור עבאס: האם יש התייחסות - - -

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: חבר הכנסת לוי.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: שי, תשמע, עולם המס הוא באמת, אני חושב, הדרך היחידה לדבר אל אנשי העסקים, חבל שערן יצא.

מיקי לוי: למשל, איחוד 2021-2020 כדי לקזז את ההפסדים ב-2020 ברווחים ב-2021.

מיקי לוי: נוכל להחזיק אותם בחיים.

מיקי לוי: אבל מכיוון שאני לא יכול לרדת לדקויות, מה שאני ממליץ, תקיים שולחן עגול מול לשכת רואי החשבון, מול לשכת עורכי הדין, לה"ב והאחרים.

עודד פורר: תודה, מיקי.

עודד פורר: ברור.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: יש עוד מישהו מחברי הכנסת שרצה לשאול שאלה ולא שאל?

מירב כהן: אני מצטרפת לשאלה בנושא דמי האבטלה למבוגרים.

מירב כהן: עוד עניין, על הרשויות המקומיות, האם יש היערכות לתגבור כוח האדם בלשכות הרווחה בשלטון המקומי?

מירב כהן: הם אלה שמחלקים היום מזון לאנשים מבוגרים ועושים את ביקורי הבית.

עודד פורר: שי, תענה בינתיים על כל השאלות, ואחרי זה נמשיך עם יוגב או מי שנמצא מטעמך.

עופר כסיף: שי, שומע?

עודד פורר: עופר, תן לו לענות ואחרי זה נמשיך עם שאלות נוספות.

עודד פורר: כן, שי.

שי באב"ד: אני רוצה לענות.

שי באב"ד: חבר הכנסת שמולי דיבר על חוסר ההפנמה, על 6,000 שקל לעצמאים.

שי באב"ד: הוא שאל גם על גיל 67.

שי באב"ד: אני אענה בקצרה.

שי באב"ד: אחד, אנחנו כן מפנימים את גודל האירוע ומבינים את האירוע ושוברים פה את הראש על איך לתת לו מענה.

שי באב"ד: העצמאים, אני מחלק אותם לשני חלקים: חלק ראשון – מה העצמאי מקבל לעצמו, לשכר, לבית שלו, לקנות את האוכל, את המצרכים שהוא צריך כמו השכיר?

שי באב"ד: וחלק שני – איזה מענה אני נותן לו לעסק?

שי באב"ד: במענה שאנחנו ניתן עכשיו לעצמאים, אנחנו ננסה לתת מענה עד כמה שיותר - - - למענה שנתנו לשכירים בהיקפים שדומים לשכירים.

שי באב"ד: וגם, כמו שאמרתי קודם, ננסה לייצר גם מענה לאותו עצמאי לעסק, כדי שהוא יוכל בשני הכובעים לקבל: פעם אחת כמו שכיר, ופעם שנייה מענה לתוך העסק שלו.

שי באב"ד: אנחנו נקווה שבחבילה הכוללת הזאת זה ישפר בצורה משמעותית.

שי באב"ד: אני כבר אומר: אנחנו לא נוכל להחזיר אותו לקדמותו, הוא ייפגע בצורה משמעותית.

איציק שמולי: ברור.

שי באב"ד: גם אותם שכירים עכשיו שיצאו לחל"ת, בן אדם שהרוויח 15, 20 אלף שקל או יותר, מוצא את עצמו עם 7,000 שקל, 7,500 שקל, שזה ה-70% שהוא מקבל בדמי אבטלה.

שי באב"ד: כולם נפגעים, זו המשמעות של המשבר.

שי באב"ד: עם זאת, ניתן מענה הרבה יותר משמעותי וגדול לעצמאים.

שי באב"ד: לגבי ה-67 ששאלת, אכן זו בעיה מאוד משמעותית.

שי באב"ד: לקחנו את זה בחשבון וזה חלק מהתוכנית.

שי באב"ד: ראיתי שעוד מישהו שאל את זה.

שי באב"ד: לגבי מה שחבר הכנסת צביקה האוזר שאל, מה תרחיש הייחוס שעובדים לפיו?

שי באב"ד: כרגע אנחנו עובדים לפי תרחיש ייחוס, שיש כמה חודשים ב-2020, ולקראת חצי השנה השנייה של 2020 או לקראת סוף 2020 אנחנו מתחילים לצאת, יש תקופת התאוששות, ואנחנו מתחילים להחזיר את המשק לעבודה מלאה.

שי באב"ד: וב-2021, שנה אחרי המשבר, המשק בתקופת התאוששות.

שי באב"ד: זה כרגע התרחיש שעובדים לפיו.

שי באב"ד: זה כמובן תלוי כמה אנחנו נחמיר עוד בתנאים שעשינו עד עכשיו, וגם כמה ארוך זה יהיה.

שי באב"ד: אם הסגר יהיה חמישה שבועות זה דבר אחד, הסגר החלקי הזה; אם יעברו לסגר מלא זה דבר אחר.

שי באב"ד: אם הסגר המלא יהיה חודש זה דבר אחד, אם הסגר המלא יהיה שלושה או ארבעה חודשים זה אירוע אחר לגמרי.

שי באב"ד: לגבי המגזר השלישי שמישהו שאל פה, בוודאי אנחנו לוקחים גם בחשבון את המגזר השלישי.

שי באב"ד: בתוכנית הנוכחית ניתן איזשהו מענה ראשוני למגזר השלישי.

שי באב"ד: אנחנו עוד נצטרך לשבת ולהרחיב את זה, אבל יש מענה ראשוני למגזר השלישי.

מיכאל ביטון: זה מיכאל ביטון שאל ואני אשמח גם לשבת אתכם.

שי באב"ד: זה במסגרת המענה האזרחי והמענה הבריאותי שאנחנו עושים.

שי באב"ד: כל נושא הרווחה שצריך להיות מטופל ברשויות המקומיות, אנחנו ניתן לזה מענה תקציבי, אנחנו נתמוך במה שניתן.

שי באב"ד: ועכשיו אנחנו משחררים באופן גורף, וגם שם ניתן את המענה המקסימלי.

שי באב"ד: אם יש בעיות אנחנו רוצים שתציפו לנו את זה למשרד האוצר ואנחנו ניתן מענה.

שי באב"ד: והשאלה האחרונה שאני אתייחס אליה זה כל נושא סיפור עולם המס.

שי באב"ד: אני אדבר גם על עולם המס וגם על עולם הפיצויים.

שי באב"ד: יש דרישה מאוד מאוד גדולה שאומרים לנו: למה אתם לא מפצים עכשיו ופשוט נותנים פיצויים, פיצויים, פיצויים, במקום מענה תזרימי?

שי באב"ד: על זה חשוב להגיד: אני לוקח כדוגמאות את צוק איתן, מלחמת לבנון השנייה וכל המקומות שפיצינו.

שי באב"ד: אנחנו יודעים לפצות, וכנראה גם כאן נפצה פוסט מורטם.

שי באב"ד: זאת אומרת, כשהמשבר נגמר ואנחנו יודעים מה ההיקפים שלו ואנחנו יודעים מה הנזק שהוא גרם, אנחנו יכולים להיכנס לעולמות של פיצוי.

שי באב"ד: בשלב הנוכחי אנחנו לא יודעים להיכנס לעולמות של פיצוי אלא רק לעולמות של תזרים.

שי באב"ד: אם אנחנו ניכנס לעולמות של פיצוי, אנחנו נמצא את עצמנו בסיטואציה שאנחנו לא יודעים מה היקפי הפיצוי שנצטרך לתת.

שי באב"ד: יש הבדל אם יש מיליון איש שלא עובדים שבועיים או מיליון איש שלא עובדים חצי שנה.

שי באב"ד: המדינה לא יודעת לפצות עכשיו מיליון איש שלא יעבדו חצי שנה או עסקים.

שי באב"ד: ויש הבדל אם נסגרו 100 חברות או 1,000 חברות או אם נסגרו 100,000 חברות.

שי באב"ד: יש היקפים מסוימים שהמדינה לא יודעת לפצות באופן מלא.

שי באב"ד: ולכן כשנדע מה היקף הנזק ומה העומק שלו, אז נוכל להיכנס לאותם עולמות פיצוי, כדי שגם עולמות הפיצוי יהיו שוויוניים ואחידים על כולם.

שי באב"ד: כי הרי לא יעלה בדעת

שי באב"ד: כם שאם עכשיו נפצה ונחליט שאנחנו מפצים כל עצמאי – אני סתם זורק עצמאי – בסכום מסוים של כסף, כי אני יודע היום על X עצמאים שנפגעו, מחר בבוקר יהיו לי חמישה X, וכבר לא יהיה לי לתת להם את אותו סכום, ויבואו אותם ארבעה X נוספים ויגידו: למה ל-X הראשון נתת ולנו אתה לא נותן?

שי באב"ד: אני לא אוכל להגיד: אין לי.

שי באב"ד: לכן בסיטואציה הנוכחית אנחנו כן נכנסים, וככה עושות גם רוב המדינות בעולם, לעולמות התזרים – להזרים כסף חופשי למשק, לתת עליו גרייס, כדי לייצר סיטואציה שבה העסקים מצליחים להרים את הראש מעל המים.

שי באב"ד: ובעזרת השם, כשנעבור את המשבר הזה ונעבור אותו מהר נעשה אומדן של הנזק, ואז נתייחס גם לעולמות הפיצוי, ואנחנו יודעים שנצטרך להיכנס לעולמות הפיצוי.

שי באב"ד: לגבי השאלה שלך, מיקי לוי, בעולמות המס, למה לא עושים את שנת המס 21-20 ביחד, מאחדים ובעצם שומרים את כל מערכת המס?

שי באב"ד: ההשלכה של זה על היכולת שלנו, על מערכת המס, כן לייצר גם תזרים שיחזיק את המדינה, כי בסופו של יום כל הכסף שאנחנו מוציאים צריך לבוא גם מכסף שהמדינה - -- בשלב הזה יכול לגרום לקריסת מערכת המס שלנו.

שי באב"ד: ולכן אנחנו כן דוחים ועושים דחיות, אבל אנחנו עושים את זה בצורה מבוקרת, כאשר אנחנו מבינים מה הסכומים שאנחנו מפסידים.

שי באב"ד: החשב הכללי, בהתאם למה שאנחנו מכניסים לקופת המדינה, צריך גם לגייס כסף כדי להפעיל את כל המערכת ולהפעיל את המשק.

שי באב"ד: אם אנחנו לא נתחום את ההטבות שאנחנו נותנים במס, ונעשה אמירות כלליות כגון ויתור על מס בשנת 2020 או 2020, 2021-2020, ביחד עם 2019, אנחנו יכולים להגיע לממדים שמערכת המס לא תעמוד בזה, והחשב הכללי לא יוכל להמשיך לממן את תזרים המדינה.

שי באב"ד: צריך עוד לציין, שבקונסטלציה הנוכחית גם ככה התשואות מאוד מאוד גבוהות, גם ככה יכולת הגיוס כעת מאוד מאוד בעייתית לאור המשבר.

שי באב"ד: ולכן אנחנו צריכים לווסת את עצמנו כמדינה גם בצורה תזרימית, שבסופו של יום אנחנו כמדינה לא נקרוס ונוכל להמשיך לתת מענה.

שי באב"ד: אני מתנצל, אבל אני חייב לצאת לשר, אנחנו עוד מעט הולכים לראש הממשלה.

עודד פורר: מי נשאר מטעמך, שי?

שי באב"ד: - - - אני משער שבישיבת ההמשך גם נוכל - - -

עודד פורר: שי, יוגב נשאר מטעמך?

עודד פורר: שי, מי נשאר מטעמך?

שי באב"ד: האמת היא שכל הצוות צריך לצאת כי - - -

עודד פורר: שי, זה לא מקובל.

שי באב"ד: אני אשמח מאוד שאנחנו נצליח לתאם מועד נוסף.

שי באב"ד: ואני אשמח במועד הנוסף הזה לשבת ולתת את כל התשובות.

עודד פורר: לא, זה לא מקובל.

עודד פורר: אנחנו תאמנו את הישיבה הזאת.

שי באב"ד: עודד, אני אשאיר פה את יוגב גרדוס, סגן מקרו באגף תקציבים.

שי באב"ד: הוא ירשום את השאלות, הוא יענה חלק, חלק מהדברים שהוא יצטרך הוא יציף לנו ואני אענה את זה אחרי.

שי באב"ד: בסדר?

עודד פורר: בסדר גמור.

עודד פורר: חד משמעית.

עודד פורר: כן, יש עוד מישהו מחברי הכנסת בחדר השני שרוצה לשאול שאלה?

עודד פורר: כן, צביקה, מי רוצה לשאול שאלה?

צבי האוזר: בהמשך, אנחנו נשמור את זכות השאלה.

עודד פורר: אוקיי.

עודד פורר: אז חבר הכנסת כסיף.

עופר כסיף: כן, אני רציתי לשאול שאלה לגבי מבקשי המקלט.

עופר כסיף: אנחנו יודעים שהם לא זכאים לפיצויי פיטורים ולדמי אבטלה, אנחנו כן יודעים שיש להם קרן פיקדון ושלמעלה מ-160 מיליון שקל כבר הופקדו שם ב-2019.

עופר כסיף: ואני מבקש שיאפשרו להם למשוך את כספי הפיקדון כדי שיוכלו לחיות, אין להם מקור מחיה אחר כרגע.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: כן, איציק שמולי.

איציק שמולי: יוגב, השאלה שלי נוגעת באופן ממוקד לשני מגזרים שנפגעו באופן אולי החמור ביותר, שזה התיירות והתעופה.

איציק שמולי: במסגרת החבילה שאתם מגבשים, אני מניח שחלק גדול מהחבילה נוגעת לעסקים הקטנים והבינוניים, וטוב שכך, לעצמאים בכלל.

איציק שמולי: מה לגבי התערבות מקרו מה שנקרא בשני הענפים הללו, גם בתעופה וגם בתיירות?

איציק שמולי: הונח על שולחן הוועדה מכתב מראש העיר אילת, אבל זו באמת רק דוגמה, לגבי מקומות מסוימים בארץ שנשענים פשוטו כמשמעו רק על תיירות והם פשוט הולכים להתמוטט, קל וחומר אם הולכים לתסריט ארוך טווח.

עודד פורר: חבר הכנסת מיקי לוי, רצית להשלים משהו?

מיקי לוי: בהמשך למה שאמר חבר הכנסת איציק שמולי, אתם ביקשתם משלושת חברות התעופה במשק – אל על, ישראייר וארקיע – לתת לכם תוכנית התייעלות.

מיקי לוי: שתי החברות הקטנות סיימו את התוכנית ואתם אישרתם אותה, אל על לא עשתה את זה.

מיקי לוי: הם בסך הכול מבקשים שתפרידו אותם מאל על כדי לאפשר להם לקבל הלוואה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: מיקי, כבר שאלת את זה היום, לא צריך עוד פעם.

עודד פורר: אני רוצה לתת גם לגורמים מבחוץ, ואז חבר כנסת הלוך חזור.

עודד פורר: נמצא מישהו מהשלטון המקומי?

יאיר רביבו: כן, ראש העיר לוד.

עודד פורר: יאיר רביבו, בבקשה.

יאיר רביבו: שלום לכולם.

יאיר רביבו: אני אעשה ממש טלגרפית, אני מבקש שהאוצר ירשום את - - - בקצרה שאני אעלה בלי דיון, רק שאלות, כי לא קיבלנו תשובות: אחד, ככל שהתוכנית הכלכלית מציעה הנחות או פטורים בארנונה, אנחנו מבקשים שיפוי מלא.

יאיר רביבו: לא להטיל את זה על הרשויות המקומיות, שגם ככה הן נמצאות בתקופה מאוד מאוד קשה.

יאיר רביבו: לא שהממשלה תהיה נחמדה והשלטון המקומי ישלם את המחיר.

יאיר רביבו: לכן אם יש הטבות או הנחות בארנונה – שיפוי מלא לרשויות.

יאיר רביבו: עוד ארבעה מכתבים שהוצאנו לראשי האוצר ולשלוחותיהם השונות ולא נענינו, אני מבקש מהאוצר: אחד, פנינו לבנק ישראל בבקשה שינחה את הבנקים לאפשר דחיית פירעון ההלוואות שלנו לבנקים ולא נענינו.

יאיר רביבו: אנחנו מבקשים את הסיוע בעניין הזה.

יאיר רביבו: פנינו לשר האוצר ולמנהלי רשות המיסים בביטוח הלאומי, לדחות את תשלומי המעסיק שרשויות משלמות, שזה מאות מיליונים – גם כן, לא נענינו, אנחנו מבקשים סיוע גם בזה.

יאיר רביבו: אנחנו מבקשים גם הקפאה של היטל ההטמנה.

יאיר רביבו: זה חצי מיליארד שקל בשנה, שזה לא בעיה תקציבית, זה בסך הכול קרן שיושבת, צברה כבר 3 מיליארד שקלים, לא עושים בזה כלום.

יאיר רביבו: ככל שתקפיאו את היטל ההטמנה זה יעזור לנו מאוד.

יאיר רביבו: אני רק רוצה להדגיש, העובדה שאנשים נמצאים בבית העלתה לנו פי שלוש את האשפה, וזה אומר פי שלוש היטל ההטמנה.

יאיר רביבו: אנשים אוכלים יותר ואנחנו משלמים את האשפה.

יאיר רביבו: מבקשים הקפאה של היטל ההטמנה.

יאיר רביבו: והנושא האחרון, פנינו לחשב הכללי שינחה את חשבי משרדי הממשלה לקצר את ימי האשראי בתשלומים לרשויות – גם כן לא נענינו.

יאיר רביבו: ממש במשפט אחד, הרשויות המקומיות עומדות היום בחזית האזרחית, נותנות שירותים מילואים.

יאיר רביבו: מבקשים שתעזרו לנו.

יאיר רביבו: תודה.

עודד פורר: ברור לגמרי.

עודד פורר: חבר הכנסת ביטון, אחריו יהיה הנציג של אל על; ואחרי זה תענה על השאלות שאספו בינתיים, יוגב.

מיכאל ביטון: אני רוצה לשאול את יוגב, האם קיבלתם דיון או מחשבה ראשונה, כיצד לבצע מהלך שבו מעסיק שמתחייב לשמור על רציפות העסקה של העובדים שלו יקבל שיפוי ישיר במקום שהעובד יקבל דמי אבטלה?

מיכאל ביטון: ככה נשמור על זכויות העובדים ונשמור על כוח האדם שלא ילך לאיבוד.

עודד פורר: מאל על מי נמצא?

מנסור עבאס: עודד, אפשר שאלה בקשר למועצות המקומיות?

עודד פורר: שנייה, לא, אני רוצה לתת ליוגב לענות על השאלות.

עודד פורר: יוגב, תענה על מה ששאלו אותך בינתיים ואחרי זה נאסוף עוד שאלות.

יוגב גרדוס: אנסה לענות על חלק מהשאלות, חלק כמובן אני לא יכול להתייחס בגלל מה ששי אמר לגבי הדיון אצל ראש הממשלה.

יוגב גרדוס: קודם כול, אני רוצה להגיד שאנחנו מקבלים עשרות, אם לא מאות, מכתבים בנושאים שונים מגופים שונים, ואנחנו מתנצלים מראש שאנחנו לא יכולים לענות על כל מכתב ומכתב, אפילו על רובם.

יוגב גרדוס: מטבע הדברים אנחנו גם עובדים במקביל על לעצור את הדימום המיידי, גם על הדברים העתידיים, יש פה את הקושי הפיזי של העבודה מרחוק.

יוגב גרדוס: אתם צריכים להבין שזה מאוד מאוד מורכב לנהל את כל החזיתות האלה במקביל, אז כבר אני מתנצל מראש על המכתבים שנשלחו לא נענו, אנחנו ננסה לענות על כולם.

מיכאל ביטון: נראה לי אבל שמכתבים מחברי ועדת כספים כדאי להשיב, לא?

עודד פורר: מיכאל, תן לו לדבר, אי אפשר אחרת.

עודד פורר: אני לא מצליח לנהל את זה אחרת.

יוגב גרדוס: לגבי מה - - - אני לא יכול כרגע להתייחס, לשלול או לאשר שום דבר, אבל אנחנו בהחלט מודעים לנושא ולבעייתיות בו, ובוחנים את הנושא וניתן את התשובה בהקדם.

יוגב גרדוס: נושא התעופה שהוא נושא מאוד מאוד רגיש, גם תסלחו לי שאני לא יכול להתייחס יותר מדי, גם מדובר פה בנושאים מסחריים ואני לא יכול לציין בדיוק מה אנחנו עושים.

יוגב גרדוס: אני יכול להגיד לך שהנושא הזה הוא גבוה מאוד בסדר העדיפויות, יש פה הרבה דברים שאנחנו נעשה את זה ישירות מול החברות וגם מול משרדי ממשלה אחרים.

יוגב גרדוס: יינתן פה מענה כזה או אחר, אבל גם כן אני לא יכול כרגע להגיד מה אנחנו עושים שם.

יוגב גרדוס: בכל נושא הרשויות המקומיות, קודם כול קצת מה ששי סיפר על הסיפור של התזרים.

יוגב גרדוס: יש לנו בעיה בלהגיד: אנחנו דוחים תזרימים באופן גורף.

יוגב גרדוס: הנושא מורכב מבחינת היכולת של החשב הכללי לגייס חוב ולשלם את תשלומי הממשלה, ולכן אנחנו לא יכולים להודיע באופן גורף שאנחנו דוחים תשלומים בכל המשק.

יוגב גרדוס: הסיפור של הרשויות המקומיות גם נבחן, התקבלה לאחרונה רק הפנייה, ונבחן האם ניתן לתת מענה כזה או אחר?

יוגב גרדוס: בנושא הסיפור של בנק ישראל, אנחנו נדבר איתם היום, נשב עם הנגיד, נראה מה אפשר לעשות.

עופר כסיף: מה עם מבקשי המקלט?

עודד פורר: לא להפריע באמצע.

יוגב גרדוס: אני לא יודע אם יש פה נציג בנק ישראל בתוך הפורום, אבל אני יודע שהם פנו לבנקים, גם דרך הפיקוח, וכבר הנחו את הבנקים או בהסכמה עם הבנקים דוחים תשלומי משכנתא.

יוגב גרדוס: הם מאוד מקלים בהחזרי הלוואות, ואין סיבה שלא יינתן מענה גם לרשויות המקומיות.

יוגב גרדוס: בנושא הסיפור של הארנונה – אני לא יכול להתייחס כרגע.

עודד פורר: יוגב, מה זאת אומרת אתה לא יכול להתייחס?

עודד פורר: אתם בדיונים על זה?

איציק שמולי: גם לתעופה הוא לא התייחס.

איציק שמולי: הוא אומר שהוא לא יכול.

עודד פורר: למה אתה לא יכול להתייחס?

יוגב גרדוס: - - - על כל הנושאים.

יוגב גרדוס: כמובן שארנונה זה נושא כאוב, ואנחנו בוחנים את כל הנושאים, אבל כרגע אין שום החלטות אז אני לא יכול להתייחס.

עודד פורר: אני רק אגיד במאמר מוסגר, זה גם יופיע בסיכום.

עודד פורר: ככל שאתם לא תקבלו החלטות, הוועדה תקבל החלטות, כולל בחקיקה, לכל הנושאים האלה, כי הקצב שבו אתם מקבלים החלטות לא עובד.

יוגב גרדוס: - - - נראה מה יוצא משם.

יוגב גרדוס: מה שחבר הכנסת ביטון שאל לגבי הסיפור של שמירת זכויות העובדים ורציפות העסקה – אז קודם כול, כל מנגנון החל"ת שהקלנו בו מאוד, ויש גורמים שאמרו לנו שהקלנו קצת יותר מדי, ואנחנו עכשיו בוחנים את הסיפור הזה, האם צריך לשנות קצת את הקריטריונים כדי לעדן את זה.

יוגב גרדוס: אבל אנחנו כן שוקלים משהו שיחבר חזרה את משיכת העובדים חזרה מהחל"ת לתעסוקה ואיך עושים את הדבר הזה.

יוגב גרדוס: זה נושא מורכב, ואני חייב להגיד שכל עוד אין לנו ודאות בנושא הבריאות זה גם לא כרגע רלוונטי, כי אנחנו מבינים שמעסיקים לא יכולים לקלוט כרגע חלק גדול מהעובדים בחזרה, ולכן אין טעם לדבר על זה בשלב הזה.

יוגב גרדוס: אבל זה כן גם חלק מהדברים שאנחנו בוחנים.

יוגב גרדוס: אנחנו מסתכלים גם מה מדינות אחרות עושות בעולם.

יוגב גרדוס: אנחנו מרגישים די בנוח עם מה שאנחנו עושים, לפחות בהיבטים של הטיפול כמו שהמנכ"ל ציין על רשתות הביטחון, סיוע לעסקים קטנים ובינוניים, סיוע כמובן בתחום הבריאות.

עודד פורר: הם מרגישים בנוח, רק העסקים לא מרגישים בנוח.

יוגב גרדוס: היום בערב אולי יהיה יותר קל להציג את כל התוכנית בצורה מפורטת, ככל שיתקבלו החלטות, ואז גם זה יהיה הרבה יותר ברור.

עופר כסיף: סליחה רגע, לא ענית על השאלה של מבקשי מקלט.

יוגב גרדוס: מבקשי המקלט התייחסתי בהתחלה.

עופר כסיף: לא שמעתי, אתה יכול לחזור?

עופר כסיף: סליחה.

יוגב גרדוס: מה שאמרתי לגבי מבקשי המקלט, שהנושא מוכר, הוא בהחלט על הפרק, אנחנו בוחנים אותו.

יוגב גרדוס: אני לא יכול להגיד כן או לא מכיוון שלא התקבלו החלטות בנושא, אבל אנחנו ערים מאוד לנושא הזה.

עודד פורר: עכשיו אני רוצה לאסוף עוד כמה שאלות מגורמים מבחוץ, ברשות חברי הכנסת, ונעשה אחר כך עוד סבב של חברי כנסת.

עודד פורר: אז אני רוצה את שי ברמן מאיגוד המסעדות ואחריו יעקב בכר.

עודד פורר: שאלה לדקה, לא נאום, כמובן.

שי ברמן: תודה, חבר הכנסת פורר.

שי ברמן: יוגב, אני רוצה ברשותך להגיב על הדברים של שי קודם.

שי ברמן: אומר שי שאתם כרגע לא יכולים לפצות כי עוד לא הערכתם את גובה הנזק, זאת אומרת עוד אין לכם מספר סופי.

שי ברמן: מצד שני, אתם אומרים: חבר'ה, בואו תיקחו הלוואות, תיחנקו עם הלוואות, בשעה שהעסקים שלנו סגורים.

שי ברמן: גם אנחנו, כמוכם, לא יודעים מתי העסקים שלנו יתחילו להזרים מזומנים בחזרה.

שי ברמן: ולכן בעצם אתם מעמידים אותנו באיזושהי סיטואציה שבה אנחנו מגדילים את המינוף שלנו בלי שום אופק ובלי שום תקווה.

שי ברמן: לכן, הדבר הזה חייב להשתנות.

שי ברמן: חייב להיות פיצוי עכשיו, לא בעוד חודשיים.

שי ברמן: דבר נוסף זה נושא הארנונה שעלה פה.

שי ברמן: ראשי ערים, צריך להבין את הסיטואציה.

עודד פורר: שי, הנושא הזה ברור.

שי ברמן: לא, אבל, עודד, חשוב לי רק בנושא הארנונה להגיד דבר נוסף, כי מכרו פה איזה בלוף לכולם על דחייה.

עודד פורר: אף אחד לא קונה את הבלוף הזה.

שי ברמן: הדחייה היא לעסקים - - - עד גודל של 150 מ'.

שי ברמן: יש אלפי מסעדות שהן מעל גובה 150 מ', ונדרשים עכשיו לשלם ארנונה על עסקים שהם סגורים.

שי ברמן: עזוב את העניין המוסרי, שאתה משלם פה על משהו שאתה לא מקבל עליו - - -

עודד פורר: ברור.

עודד פורר: ביקשנו את זה גם, שי, בדיון הקודם.

מיקי לוי: ביקשנו את זה.

מיקי לוי: כל זמן שהעסק שלך סגור לא תשולם ארנונה.

מיקי לוי: אנחנו בודקים את זה.

יאיר רביבו: אנחנו מוכנים לדחות תשלומים.

יאיר רביבו: הבעיה שלנו - - -

עודד פורר: יאיר, לא, תודה.

עודד פורר: יעקב בכר.

יאיר רביבו: אנחנו מוכנים לדבר גם על עסקים גדולים יותר.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: יעקב בכר.

יעקב בכר: אני מההתאחדות הכלכלית הקיבוצית.

יעקב בכר: זה מגזר שעובד, הוא מגזר חיוני, הוא מגזר חקלאי.

יעקב בכר: מוטלת עלינו חובה 24/7 לספק את המזון במדינת ישראל מדן ועד אילת, ואת זה אנחנו עושים מתוקף 4,000 משקים חקלאיים.

יעקב בכר: שתי עזרות מיידיות אנחנו צריכים, אותנו יצטרכו לכל אורך הדרך.

יעקב בכר: אנחנו רוצים התערבות מהירה והפחתה מהירה, מיידית, emergency, של 2020 במחיר המים.

יעקב בכר: הגשנו בעניין הזה מכתב לראש הממשלה אתמול.

יעקב בכר: שתיים, אנחנו רוצים במיידי הסרה של כל האגרות לשנת 2020 בנושא העובדים הזרים.

יעקב בכר: תודה.

יעקב בכר: אני מבקש על זה תשובה, מכיוון שהמגזר שלנו הוא around the clock, חיוני.

יעקב בכר: הוא לא יכול לעצור, הוא לא יכול להפסיק.

יעקב בכר: המעמסה היא עצומה הן במחיר המים, שזה גורף בכל ענפי הצומח והמזון במדינת ישראל, והן בנושא עובדים זרים והאגרות המיותרות נכון לרגע זה.

יעקב בכר: תודה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: אמיר חייק מהתאחדות המלונות, ואחריו יוני פינגולד מאיגוד האמרגנים.

אמיר חייק: שלום לכולם.

אמיר חייק: ראשית, אני חייב לציין, אחרי ההצגה של מנכ"ל האוצר, שהנתונים שהוא הציג מאוד מאוד מדאיגים, והתוכנית שהוא הציג מדאיגה אותי פי שבע.

אמיר חייק: אין הזרמה של כסף למשק באמת, פרט לחל"ת.

אמיר חייק: וזה לא האוצר, זה הביטוח הלאומי, כדאי שנזכור את זה.

אמיר חייק: הכלים לא אפקטיביים לענף שלי בכלל, ואין - - - לענף שלנו.

אמיר חייק: מנכ"ל האוצר הכריז על 2 מיליארד שקלים נוספים בתוך המצגת שלו.

אמיר חייק: אני לא יודע מאיפה הם באו, מי נתן אותם, איפה הם.

אמיר חייק: אני לא ראיתי שום דבר כזה.

אמיר חייק: אני מצטער, רבותיי, אם לא תהיה הצעת חוק שתכריח את האוצר להתחיל לזוז לא יקרה שום דבר.

עודד פורר: ברור, אמיר.

אמיר חייק: לא יכול להיות מצב שמציגים לנו נתונים שהם מעוגלים.

אמיר חייק: לא יכול להיות מצב שסופרים 8 מיליארד שקלים כקרן הלוואות.

אמיר חייק: אני הייתי מנכ"ל משרד התעשייה, אני יודע איך זה עובד.

אמיר חייק: - - - זה לא נכון.

עודד פורר: אמיר, המסר ברור.

עודד פורר: אני כבר שלוש פעמים דיברתי איתך השבוע גם בוועדה.

עודד פורר: ברור.

עודד פורר: תאמין לי, לא נרפה מזה.

עודד פורר: תאמין לי, לא נרפה מזה.

אמיר חייק: ודבר נוסף, הסיפור של הארנונה הוא סיפור מטורף.

אמיר חייק: והגיע הזמן ללחוץ על הברקס, ושהאוצר יתקצב את הרשויות המקומיות אם צריך, ולגמור עם הסיפור הזה.

עודד פורר: חד משמעית.

עודד פורר: במאמר מוסגר על הארנונה, כי זה כבר עולה פה בפעם השלישית, וזה אני אומר לך גם, יוגב, חשוב שתשמע: לא נאפשר מצב שבו הרשויות המקומיות יהיו אלה שיישאו בנטל.

עודד פורר: אני שמח שחברת הכנסת פרקש הכהן חזרה.

עודד פורר: את רוצה לשאול את השאלות?

עודד פורר: אז חברת הכנסת אורית פרקש הכהן.

עודד פורר: אחרייך הסדר יהיה: רון תומר מהתאחדות התעשיינים, יוני, ואחר כך רועי כהן.

עודד פורר: כן.

אורית פרקש הכהן: יוגב, שלום, בוקר טוב.

אורית פרקש הכהן: יש לי כמה שאלות שמאוד מטרידות אותי, ולא קיבלתי עליהן תשובה אחרי המצגת של שי, ולתחושתי אתם פועלים מעט מדי ולאט מדי, ויש לי שאלות ספציפיות.

אורית פרקש הכהן: דבר ראשון, כולנו מבינים כבר שהתוכנית לעסקים קטנים ולעצמאים היא בעיקר דחייה של כסף ולא הזרמה של כסף.

אורית פרקש הכהן: ובעניין הזה אני לא ארחיב כבר על מה צריך לעשות לגבי הארנונה – לתת להם פטור מארנונה, לתת להם יכולת אמיתית ליהנות מהמענק של ה-6,000 שקלים, כי מכל הפניות שאני קיבלתי אנשים פשוט לא מסוגלים לקבל את המענק הזה, ועוד ועוד ועוד.

אורית פרקש הכהן: אבל השאלה בעיניי של נושא העסקים הקטנים מעלה שאלה אחרת והיא אמיתית בנושא האכיפה.

אורית פרקש הכהן: אתם כגורם מתכלל במשרד האוצר, עד כמה אתם אוכפים את כל ההצהרות שלכם ובודקים שהן מתקיימות בפועל?

אורית פרקש הכהן: כי ממה שאני מבינה מאנשים בשטח, הרבה מההכרזות שלכם לא יוצאות לפועל ולא פועלות, והרשויות לא מספקות את ההבטחות שלכם.

אורית פרקש הכהן: למשל, בקשר לקרן שמדברים בקשר לעסקים הקטנים.

אורית פרקש הכהן: והייתי רוצה לשמוע מה אתם אומרים בעניין הזה.

אורית פרקש הכהן: ספציפית לגבי המגזר העסקי, אני הבנתי וקראתי שבארצות הברית מקדמים שיטה, שבה בעצם במקום לעסוק רק בדחייה של תשלומים גם עובדים על עידוד השארת עובדים בתוך שוק התעסוקה.

אורית פרקש הכהן: למשל, חלק מהדחיות שנותנים בתשלומים, למעביד שישאיר עובדים במעגל התעסוקה ולא יוציא אותם לחל"ת, אומרים להם: אנחנו נהפוך לכם את הדבר הזה למענק.

אורית פרקש הכהן: האם אתם עובדים גם על העניין הזה של הגדלת התעסוקה?

אורית פרקש הכהן: דבר שני, לא ראיתי במצגת תוכנית צמיחה ליום של אחרי.

אורית פרקש הכהן: בכלל לא.

אורית פרקש הכהן: דבר שלישי, מיסים – קראתי שאתם שוקלים להטיל מיסים על הציבור, למשל מיסים על הבנזין.

אורית פרקש הכהן: ורציתי להבין איך זה מסתדר עם העובדה שלאנשים אין פרנסה, אין הכנסה, ואתם עוד רוצים להכניס את היד למיסים בבנזין, כי אם לא אז בוא ניקח את זה מהכיס השני.

עודד פורר: הם גם לא נוסעים באוטו עכשיו.

אורית פרקש הכהן: אני רוצה להבין מה העמדה שלכם בנושא הזה.

אורית פרקש הכהן: זה מאוד מאוד חשוב לי.

אורית פרקש הכהן: עוד שאלה, שהיא אולי אזוטרית, שקשורה באמת לעסקים ולאכיפה של הדברים עליהם אתם מדברים.

אורית פרקש הכהן: כולנו ישבנו בוועדה הזו בינואר השנה, וביחד אתכם החלטנו לתת פיצוי של 11 מיליון שקלים לעסקים שנפגעו מהשיטפון בנהריה.

אורית פרקש הכהן: עד לרגע זה החבר'ה האלה לא קיבלו שקל אחד, ובמצב הזה הם נכנסו לסיפור הקורונה.

אורית פרקש הכהן: עכשיו, הסיפור הזה זה סימפטום של הכרזות שאתם לא מקיימים.

אורית פרקש הכהן: אני רוצה לדעת מה קורה עם הדבר הספציפי הזה.

אורית פרקש הכהן: ובנוסף, יש לי שאלה שמאוד חשוב לי לשמוע מכם:

אורית פרקש הכהן: אנחנו באמת במשבר ריאלי שלא היה כמותו של בריאות שמתגלגל למגזר העסקי, אבל בעיניי השאלה היא מה עמדתכם כמשרד האוצר על אופציית ההסגר, שדיבר עליו ראש הממשלה במסיבת העיתונאים אתמול בלילה.

אורית פרקש הכהן: ממה שאני מבינה, אתם כאנשי אוצר התנגדתם לנושא הזה.

אורית פרקש הכהן: ויוגב, אני רוצה להפנות אותך להצעה של ערן סגל ממכון וייצמן, ובזה אני מסיימת, שהוא טוען שאם אנחנו נעבור למתכונת של שני ימי עבודה וחמישה ימי סגר בשבוע, המשק מבחינה כלכלית יוכל להיות יותר יציב, ועדיין לעמוד בדרישות הבריאותיות של הקורונה.

אורית פרקש הכהן: האם זה דבר שאתם שקלתם?

אורית פרקש הכהן: והאם אתם מתייעצים כדבר שבשגרה בצוות של אנשי אקדמיה של מקרו כלכלה?

אורית פרקש הכהן: פנסיות – איך אתם מתכוונים לשמור על אובדן ערך הפנסיות במשבר הזה?

אורית פרקש הכהן: ואתה אולי מבין עכשיו, יו"ר הוועדה, למה היה לי מאוד קשה להצטמצם לשאלה אחת, כי יש כאן הרבה מאוד דברים שמטרידים אותי, ותודה על ההזדמנות לשאול את השאלות.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: רק לפני שאני ממשיך את הדיון, יוגב, אני מבין שוועדת הכספים נמצאת מתחת לערוץ 13 בנושא של הצגת התוכניות הכלכליות, שכרגע מפורסמות בערוץ 13, ולא בפני ועדת הכספים ולא 80 האנשים שקמו היום בבוקר, התחברו לזום, כדי לקבל תשובות ממשרד האוצר.

עודד פורר: אני חושב שזאת בושה וחרפה בהתייחסות של משרד האוצר.

עודד פורר: וההתייחסות של ועדת הכספים לבקשות של משרד האוצר תהיה בהתאם, אנחנו נדבר קודם עם ערוץ 13 ואחר כך עם משרד האוצר לגבי כל דבר שיבוא לפה.

עודד פורר: כל דבר ודבר שאתם תביאו לפה.

עודד פורר: אגב, כולל הבקשות שיהיו לכם והצעות החוק שיעלו.

עודד פורר: ואני אקדים אולי קצת את סיכום הדיון, אני אסביר בדיוק איזה הצעות חוק, אבל ועדת הכספים תכין מספר הצעות חוק, שכוללות גם את נושא דחיית המיסים, גם את הגדלת תקרת הגירעון, גם איחוד שנים בנושא של מס הכנסה ודוחות, גם מענק לעסקים קטנים.

עודד פורר: ולכן יפעלו פה כנראה בשיטה הזאת שני ערוצים.

עודד פורר: יהיה את הערוץ של הממשלה שעובד בקצב שלו מול התקשורת ויהיה את הערוץ של החקיקה בכנסת.

עודד פורר: אנחנו יודעים גם לעבוד בשיטה הזו.

עודד פורר: זאת לא השיטה שבאנו איתה בתחילת הדרך, אבל כנראה שהיא השיטה היחידה שעובדת.

עודד פורר: רון תומר, התאחדות התעשיינים.

איציק שמולי: קל וחומר שעל חלק מהנושאים, יוגב, אמרת שאתה לא יכול לענות לוועדת הכספים כי זה לא הגיע עדיין לדיון אצל ראש הממשלה.

איציק שמולי: זה פשוט בושה וחרפה מה שעשיתם פה, יריקה בפרצוף של הוועדה.

רון תומר: עודד, תודה רבה קודם כול על הזכות.

רון תומר: תשמע, מעט מדי, מאוחר מדי, ואני אתחיל בסוף.

רון תומר: אם זו התוכנית המקורית, עם כל הצורך שלנו לקבל תמיכה ועזרה, אני קורא לוועדת הכספים לדחות אותה על הסף.

רון תומר: מה שמדובר פה הוא מצחיק.

רון תומר: קרנות ההלוואות שהן חשובות – מדובר על 2 מיליארד שקל של קרן ישנה, שהוסיפו לה בדיון אצלכם לפני יומיים עוד 4 מיליארד קרן חדשה.

רון תומר: העלות לאוצר היא פחות מחצי מיליארד שקל.

רון תומר: כל השאר זה פחות או יותר – ממה שהוצג, אני מקווה שיותר – שום כלום.

רון תומר: אנחנו חייבים הרבה יותר נזילות, ונזילות זה גם הלוואות אבל זה גם דחיית תשלומים, זה ביטוח לאומי מעסיקים, זה הפחתה דרמטית בארנונה, כי עסקים לא יכולים לשלם כמו אתמול שלשום את הארנונה קדימה.

רון תומר: אנחנו חייבים כבר עכשיו, לא כמו שהאוצר אומר: אחר כך, לקבל תוכנית צמיחה.

רון תומר: תבינו, אני מדבר עם מאות מהתעשיינים שלנו, אתם בחל"תים של ה-800,000 איש עוד לא רואים את התעשייה, כי התעשייה נלחמת להחזיק את העובדים.

רון תומר: אבל הרבה מחכים, עודד, לתוכנית הכלכלית שתצא, ואם יראו שבתוכנית הזו אין תקווה, אתם תראו את החל"תים עוברים את המיליון בשבוע הבא כמו כלום.

רון תומר: ולכן צריך לעשות פה שינוי דיסקט.

רון תומר: התוכנית צריכה להכיל נזילות למשק, היא צריכה להכיל צמיחה כמו עידודי השקעות, כמו נושא של חדשנות, כמו נושאים אחרים.

רון תומר: יש עוד נושא אחד מאוד חשוב, עודד, נושא של ביטוח אשראי.

רון תומר: ביטוחי האשראי היום הולכים וקטנים, ואם האוצר לא ידע לתת קו של ביטוח אשראי משנה, אנחנו נראה עסקים נופלים, כי סגרו להם את ביטוחי האשראי ולא יספקו להם.

רון תומר: כל הדברים האלה חשובים.

רון תומר: אני לא אקח הרבה מזמנכם, עודד, אני אגיד עוד מילה אחת אחרונה.

רון תומר: עולה הדיון, ואנחנו שומעים אותו כל יום, על החמרת הסגר.

רון תומר: אנחנו נלחמנו קשה מאוד להשאיר את התעשייה עובדת.

רון תומר: השקף שמבחינתי זה סיפור האימה – הוא נכון, אבל זה סיפור האימה – שהראה שי באב"ד, מה קורה לתוצר, מה קורה לאבטלה אם המשק נסגר והתעשייה נסגרת, צריך להפחיד את כולכם.

רון תומר: נגיע פה למספרים ששום משק לא יצא מהם.

רון תומר: ולכן, יחד עם תוכנית צמיחה, אני קורא, ואנחנו עושים את זה, להשאיר את התעשייה עובדת כמו עכשיו באחריות, בייצור, לקיים את האספקה קדימה.

רון תומר: יש לי הרבה דברים להגיד, ואני חושב שצריך לצאת פה עם תוכנית סדורה יותר, מפורטת יותר, אבל מכבוד הזמן של האחרים אני לא ארחיב.

רון תומר: עודד, אם זו התוכנית שמגישים לך, בוא נייצר חלופית או שבוא אפילו לא נאשר אותה, עם כל החנק הגדול שקיים היום.

רון תומר: תודה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: רועי כהן, לה"ב.

רועי כהן: עודד, שלום.

רועי כהן: בפעם הקודמת ניסיתי לעלות, לא הצלחתי, אבל אני שוב אומר:

רועי כהן: מדינת ישראל הפכה למדינה אחת לשני עמים – שכירים שיושבים כרגע ומקבלים חל"ת ומקבלים דמי אבטלה, ועצמאים שבעצם מופקרים לגורלם.

רועי כהן: התוכנית הזאת היא בכלל לא במקום של לעזור ולסייע לציבור העצמאים, ואני אסביר לך גם למה, כי אתה היית עצמאי, ופשוט אף אחד באוצר לא מבין מה הולך שמה.

רועי כהן: 6,000 ש"ח לפני ניכוי הוצאות, שמתוך זה הם ייתנו רק 50%, כלומר 3,000 ש"ח.

רועי כהן: מה-3,000 האלה אתה תמשיך לשלם את ההוצאות שלך.

רועי כהן: כלומר, מדינת ישראל - - - זה פשוט שערורייה, היחס כלפי העצמאים והעסקים.

רועי כהן: אין פה מדיניות.

רועי כהן: בעצם תפסנו את המדינה עם המכנסיים למטה.

רועי כהן: אין שום מדיניות כלפי העצמאים והעסקים הקטנים, אין כרגע שום מענה.

רועי כהן: לא פיצוי לאנשים לפי מחזורים, לא דחייה של תשלומי השכירויות.

רועי כהן: מה האנשים האלה יעשו?

רועי כהן: עוד מעט מתקרב סוף החודש, ולאנשים האלה יש הוצאות שהם צריכים לשלם באופן קבוע.

רועי כהן: אף אחד לא נותן להם מענה.

עודד פורר: תודה.

רועי כהן: אני קורא לך כיו"ר ועדת הכספים לא לאשר את התוכנית שלהם.

רועי כהן: לא לאשר, להביא אותה לדיון אצלך בוועדת הכספים ולתקן אותה לפי מה שצריך לעשות.

רועי כהן: תודה רבה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: יוני מארגון האמרגנים.

יוני פינגולד: קודם כול, אני מעריך את הבמה המכובדת.

יוני פינגולד: אני מייצג סקטור מאוד מאוד גדול של אנשי תעשיית התרבות, האירועים והמופעים.

יוני פינגולד: תעשייה שכוללת אלפי אולמות, אלפי חברות, ועשרות אלפי עצמאים ופרילנסרים, להערכתנו מעל 150,000 עוסקים.

יוני פינגולד: נאמר פה כמעט הכול, אני רוצה לנסות להיות פרקטי.

יוני פינגולד: אני חושב שתעשיית התרבות, שגם ככה מתוקצבת, גם ברשויות וגם במוסדות המדינה ובמשרד התרבות, יכולה לפעול היום תחת מעטה וירטואלי עם תקציבים רחבים, שיכולים היום להתניע את התעשייה שלנו, כמו שנעשה בזעיר אנפין, אבל אפשר לעשות את זה בגדול ולהכניס כסף לתוך תעשייה שרובה היא פרילנסרים ועצמאים.

הכהן, 11: בנוסף, אפשר כבר עכשיו לתכנן את היום שאחרי, כי התעשייה הזאת יכולה לעבוד תוך כדי המשבר, להכין מצגות, להשתתף במכרזים.

הכהן, 11: ואם יוצג לזה סכומים ראויים, יכולים להציל את התעשייה כבר בימים אלה ולהכניס אותנו לעבודה, ואת הפירות נקטוף ביום של אחרי, וחבל לדחות את זה.

הכהן, 11: אני גם מצטרף לכל הקריאות.

הכהן, 11: אנחנו באמת תחום של עצמאים פגוע, שיש לו אפס פעילות כבר מתחילת מרץ, אנחנו שבועיים לפני כולם, בקו אחד עם התעופה, עם התיירות.

הכהן, 11: ומאוד משמעותי לקחת את הסקטור הזה בחשבון, הוא סקטור של עשרות מיליארדים, אם מכניסים בפנים גם את האולמות ואת האירועים הפרטיים ואת האירועים המסחריים.

הכהן, 11: אז אנחנו ממש מודים על זה, ומקווים שתוכלו גם להכניס אותנו תחת האלונקה.

מיקי לוי: המכתב שלך התקבל ומונח אצל יושב-ראש הוועדה.

מיקי לוי: ייכנס לפרוטוקול.

אורית פרקש הכהן: תודה רבה.

אורית פרקש הכהן: לדובר הבא, איריס שטרק, יושבת-ראש לשכת רואי החשבון.

איריס שטרק: אני חושבת שוועדת הכספים צריכה לקחת את האחריות.

איריס שטרק: אני עומדת מול כל המגזר העסקי, יחד עם כל חבריי רואי החשבון.

איריס שטרק: אני חושבת שנגמר עידן המילים הריקות מתוכן.

איריס שטרק: המנגנון היחיד שיכול לעבוד פה, וישקף בדיוק את הנזק שנגרם לעסקים, זה מנגנון פיצוי מס רכוש של 2006, שמפצה או דרך הירידה במחזורים, ואז עוצמת הירידה באה לידי ביטוי, או דרך פיצוי על העסקה למי שלא נמצא בחל"ת.

איריס שטרק: המנגנון הזה, יחד עם דחיית תשלומי המס, הוא המנגנון היחיד הלא בירוקרטי הנכון.

איריס שטרק: המילים האלה שאומרות: אנחנו נראה בסוף – בסוף לא יהיה מה לראות, בסוף לא יישאר כלום.

איריס שטרק: זה מנגנון פשוט שהוכיח את עצמו, אפשר לבצע אותו כבר מיידית, והוא יושיע את העסקים.

איריס שטרק: אין דרך אחרת.

איריס שטרק: בנוסף לזה, המדינה מחזיקה לספקים 5% ערבויות.

איריס שטרק: היא חייבת לשחרר את כל הערבויות האלה, אז גם יהיה אוויר.

איריס שטרק: ודחיית תשלומי המס, מה שעשו כל המדינות.

איריס שטרק: שלושת הדברים האלה יכולים לחולל מהפכה, לתת אוויר.

איריס שטרק: סיפור הקרן לערבות המדינה זה עוד אחד מהאגדות שלא ניתן להגיע אליהן, עודף בירוקרטיה, נוגד את כל האפשרויות לעזרה אמיתית.

אורית פרקש הכהן: תודה רבה.

אורית פרקש הכהן: שגית היועצת המשפטית של הוועדה רוצה להגיד משהו.

איריס שטרק: הגופים המתאמים לא עומדים בכלל בלחץ, הימשכות התהליכים ותנאי הסף.

איריס שטרק: יש דחייה בתשלומים, וגם בסכום עצמו יש מגוון של בעיות בירוקרטיות, העברנו את כולן בצורה מרוכזת.

איריס שטרק: זה לא נותן מענה.

איריס שטרק: תיקחי גם היום עם פסח, גם במקרה האידיאלי שהוצג אתמול, תשעה ועוד חמישה ימים, שאף אחד לא עומד בזה אם מישהו עונה, זה לא נותן מענה.

איריס שטרק: ויותר מזה, הריבית שהבנקים לוקחים, כולל הסיכון, כולל העובדה שצ'קים חוזרים מתקופת הקורונה משפיעים על דירוג האשראי, לא נותנת מענה, והריבית היא מאוד קשה וכבדה.

עודד פורר: תודה.

איריס שטרק: ומנגנון הפיצוי כן היה און-ליין, וצריך לדרוש שהוא יהיה און-ליין.

איריס שטרק: זו הדרך היחידה למס רכוש שתיתן מענה.

איריס שטרק: ואז עסקים שהמחזור שלהם ירד מהותית מיד יפוצו, ומי שלא ירד לו המחזור לא יהיה לו פיצוי, מאוד פשוט.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: יוסי פתאל, ואחריו ירון גינדי.

יוסי פתאל: כן, תודה רבה.

יוסי פתאל: אני רוצה לציין רק שענף התיירות הנכנסת הוא השישי בגודלו מבין ענפי הייצוא של המשק.

יוסי פתאל: היום של אחרי בשבילנו הוא היום.

יוסי פתאל: אני שמעתי את מנכ"ל האוצר, ואני חייב להגיד שהדבר הזה מעורר דאגה, ואני אגיד את זה במשפט בסוף, אני לא אקח יותר משתי דקות.

יוסי פתאל: בשביל להביא לכאן תיירים שמייצרים כ-5% ממקומות העבודה, 4% מהתל"ג, בעיקר אגב מקומות עבודה בפריפריה, אנחנו צריכים לעבוד היום.

יוסי פתאל: חשוב לי להגיד לכם שאין לנו חדרים פנויים לחורף הקרוב.

יוסי פתאל: כל מערכות ההזמנות מלאות.

יוסי פתאל: בשביל להחזיק את ההזמנות האלה ולדאוג שהתיירים יחזרו לכאן ותהיה עבודה במסעדות ובאטרקציות ובמוניות ובפריפריה, אנחנו צריכים לעבוד היום.

יוסי פתאל: אם אנחנו לא נעשה שיווק היום, ותיירות להבדיל מכל עסק אחר, בכדי שתייר יגיע לכאן אנחנו צריכים בין שישה ל-18 חודשים לעבוד לפני, לא תהיה תיירות, עם כל המשמעות הכלכלית, ושלחתי את זה בנייר לוועדה.

יוסי פתאל: לגבי מה שנאמר על ידי מנכ"ל משרד האוצר, ובזה אני מסיים – אנחנו מבקשים שהוועדה תגיד לנו מתי לסגור את העסקים.

יוסי פתאל: זה לא יכול להיות שיושב מנכ"ל של משרד כלכלי שצריך לדבר במספרים, ואדוני היושב-ראש, אתה קבעת את הנושא של תרחישי ייחוס, משום מה לא מתייחסים לזה.

יוסי פתאל: צריכים לדעת שבהסגר בהיקף כזה בשבועיים יש נזק כזה, והענף שלך זה הנזק שהוא יספוג, והאם אתה יכול לקחת את זה, או מה אני אתן לך אחרי הנזק הזה בעוד חודש או חודש וחצי.

יוסי פתאל: למה אנחנו לא שומעים מספרים מסודרים?

יוסי פתאל: שמענו פה הצהרות, השוואות לגבי מה שקורה בעולם.

יוסי פתאל: עכשיו, אנחנו מייצגים ענף שיש לו מקרר מלא בפוטנציאל כלכלי, שאם החשמל ינותק הכול יירקב וילך לאשפה.

יוסי פתאל: אנחנו לא צריכים פיצויים לאחר כך, אנחנו גם לא רוצים פיצויים.

יוסי פתאל: מצידנו שהמדינה תיקח את הסחורה הזאת, שהיא פוטנציאל כלכלי אדיר, שיניע את הכלכלה מהר מאוד עם התיירות שתיכנס לכאן.

יוסי פתאל: אנחנו לא שומעים שום דבר.

עודד פורר: תודה.

יוסי פתאל: אחת מהאחריויות שהוועדה צריכה לקחת על עצמה זה לסייע לנו או לשמור את העבודה שיש והיא מוכחת או שתעזרו לנו במספרים לקבל החלטה מתי ללכת הביתה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: ירון גינדי, ואחר כך אני אתן לך לעשות סבב תשובות, יוגב, ונמשיך עם עוד סבב קצר של שאלות לקראת סיום.

עודד פורר: ירון גינדי – לא נמצא.

עודד פורר: יוגב, אתה רוצה לענות בינתיים על מה שהיה פה?

יוגב גרדוס: אני אענה על מה שאני יכול, כי היו פה באמת הרבה שאלות.

עודד פורר: על מה שלא שלחתם לתקשורת.

יוגב גרדוס: - - - ציינה את זה חברת הכנסת פרקש הכהן.

יוגב גרדוס: אני לא יכול להתייחס לזה יותר מדי.

יוגב גרדוס: אנחנו בעיקר מציגים משמעויות כלכליות להחלטות שמתקבלות.

אורית פרקש הכהן: לאיזה שאלה אתה עונה, לעמדתכם לגבי סגר?

יוגב גרדוס: יש עמדה, אני לא יכול להציג אותה פה, אבל בסוף היא מצטמצמת לנושא הפגיעה הכלכלית.

יוגב גרדוס: ומנכ"ל האוצר הציג שככל שיש יותר הגבלות הפגיעה הכלכלית היא גבוהה יותר, וזה מובן מאליו.

יוגב גרדוס: הדיונים מתנהלים לגבי הנושא של הסגר והשיטות היותר-מתוחכמות באמת עם טובי המומחים, כמו שאמר אתמול ראש הממשלה, וההחלטות מתקבלות בדרגות הכי גבוהות.

יוגב גרדוס: ולכן אני לא יכול כרגע לפרט, אני חושב שיותר ראוי שיקיימו על זה דיון נפרד, להביא אולי את נציגי משרד הבריאות, נציגים אחרים שמשתתפים בדיונים, ויהיה אפשר להסביר על זה יותר.

יוגב גרדוס: לגבי נושא הצמיחה והמחשבה על היום שאחרי – גם, ככל שהזמן מאפשר לנו, כי אנחנו עושים הרבה דברים במקביל, וכן התייחסנו מעט כרגע בתוכנית שאנחנו - - - לעכשיו לנושא הצמיחה.

יוגב גרדוס: זה נושא חשוב מאוד, שאנחנו חושבים שהמשק יצטרך, חוץ מהתייעלות שהוא יבצע, אנחנו נצטרך לתמוך בצמיחה גם בסקטור התשתיות, גם בסקטור ההייטק, גם במקומות שנפגעו וגם בתמיכה בתעסוקה.

יוגב גרדוס: ואנחנו ערים לכל הדבר הזה ואנחנו מכינים תוכניות.

יוגב גרדוס: לגבי יישום של כל התוכניות שנאמרו, הצהרות – צריך להפריד, ואני גם קצת מתייחס למה שנאמר עכשיו לגבי ערוץ 13.

אורית פרקש הכהן: אז מה התשובה לצמיחה?

אורית פרקש הכהן: לא הבנתי.

אורית פרקש הכהן: מה אתם מתכננים לעשות.

אורית פרקש הכהן: אמרת לי: אנחנו מתכננים.

אורית פרקש הכהן: אבל מה אתם מתכננים?

יוגב גרדוס: אז עוד פעם, אני לא יכול להציג עכשיו את מה שיקרה אחרי המשבר, כרגע מטפלים באופן מיידי במשבר.

עודד פורר: יוגב, אתה יכול להציג את ההודעה לעיתונות ששלחתם למתן חודורוב, למשל.

איציק שמולי: זה מופיע באתר של ערוץ 13, אני יכול להקריא לך, כל התשובות לשאלות שאתה לא יכול לענות עליהן.

יוגב גרדוס: אני בדיוק מתייחס לזה.

יוגב גרדוס: קודם כול, אני לא ראיתי כי אני איתכם.

יוגב גרדוס: אני לא ראיתי את זה.

יוגב גרדוס: אבל אני כבר אומר לכם: בסוף חלק מהדברים שנכתבו בימים האחרונים, ויכול להיות שגם מה שנכתב עכשיו, חלקם לא מדויק.

עודד פורר: עכשיו אני חייב לומר משהו, סליחה, יוגב.

יוגב גרדוס: חלקם יוצר בקרב הציבור תחושות של - - -

עודד פורר: אז בהקשר הזה אני רוצה להגיד משהו, יוגב, סליחה.

עודד פורר: אני מדבר על זה מהרגע שפתחנו את הוועדה הזאת מחדש, והעברנו את המסר הזה גם בהודעות שהוצאנו וגם בסיכום שעשינו עם החשב הכללי.

עודד פורר: כל ההודעות האלה וההדלפות שלכם לתקשורת, בשביל לקבל איזה חצי כותרת ובשביל לקבל פוש, מכניסה את האנשים שבאמת סובלים מזה לסחרחורת.

עודד פורר: אתם מבינים את המשמעות לבעל עסק שאומרים לו: כן סגר, לא סגר?

עודד פורר: אתם מבינים את המשמעות לבעל עסק, שקורא את התוכנית עכשיו שמתפרסמת?

עודד פורר: אבל זאת לא התוכנית שתהיה וזאת לא התוכנית שתאושר ואתם לא יודעים מה יהיה שם בדיוק.

עודד פורר: עדיף באמת שתמצאו את הדרך לסגור את השיבר של ההדלפות שלכם מכל משרדי הממשלה, וכל אחד ממציא לעצמו תוכנית.

עודד פורר: אתם לא יכולים לעבוד ככה מול הציבור.

עודד פורר: הציבור לא יודע מה קורה.

עודד פורר: יושבים אנשים בבית, אזרחים שלא יודעים אם תהיה להם עבודה מחר, יושבים בעלי עסקים שלא יודעים אם יהיה להם עסק לפתוח מחר, ואתם עסוקים בלקבל כותרת במקום כזה או אחר, ולאיזה עיתונאי אתם תיתנו את זה ולמי אתם חייבים מה.

עודד פורר: תבינו את האירוע.

יוגב גרדוס: אוקיי.

יוגב גרדוס: קודם כול, אני חייב להגיד שזה קצת מאכזב אותי, השיח הזה, בטח כלפיי, כי יש פה עשרות, אם לא מאות - - -

אורית פרקש הכהן: כן, מה הוא אשם?

מיקי לוי: זה לא אישי.

עודד פורר: אתה הנציג.

עודד פורר: אתה הנציג שהשאירו.

עודד פורר: המנכ"ל הלך, השאיר אותך.

יוגב גרדוס: עדיין, בסוף יש פה עשרות אם לא מאות פקידים שעובדים ימים כלילות.

יוגב גרדוס: באמת, אנחנו לא רואים את המשפחות שלנו, מסכנים את הבריאות שלנו, ובסוף התקשורת כותבת מה שהיא כותבת, אנחנו לא יכולים לשלוט בזה.

יוגב גרדוס: אני אומר לכם, מהצצה קצרה בטלפון: יש הרבה דברים לא מדויקים במה שנכתב, אני לא יודע מי - - -

עודד פורר: זה ברור.

עודד פורר: על זה אני מדבר אבל.

עודד פורר: הרי מישהו מהמשרד שלכם הוציא את זה.

יוגב גרדוס: - - - ממה שאתה אומר, בסוף הסיפור של ההודעות בתקשורת שהן לא מדויקות מייצר גם מצג שווא כלפי הציבור לגבי מה שהממשלה הולכת לעשות, גם פניקה מיותרת, גם אחר כך אכזבה מדברים שלא מתממשים, וזה מאוד מאוד קשה לנו לשלוט בכל המסרים האלה.

עודד פורר: אנחנו נשחרר אותך עוד זמן קצר.

יוגב גרדוס: אבל תנו לנו רגע לעבוד, ואנחנו נפרסם את הדברים באופן מסודר.

יוגב גרדוס: אני מתנצל אם יצאה הדלפה כזו או אחרת, אני לא יכול - - -

עודד פורר: אנחנו מתקרבים - - -

יוגב גרדוס: אני חוזר, לגבי מה שאמרתי לגבי הבריאות – כרגע נשים את זה בצד.

יוגב גרדוס: לגבי נושא התמיכה – עוד פעם, אני מחדד: יש לנו תוכניות מוכנות לעידוד הצמיחה במשק גם לפני המשבר, אנחנו עכשיו מעדכנים אותן, כמובן בהתאם להתרחשויות בשטח.

יוגב גרדוס: אבל יהיו לנו ויש לנו הרבה תוכניות, והן יוצגו גם.

יוגב גרדוס: כמו שאמרתי, אנחנו כרגע בעצירת הדימום.

יוגב גרדוס: אנחנו נעצור את הדימום, ואנחנו נצא עם תוכניות צמיחה בהמשך.

יוגב גרדוס: חלק גדול מהן דורשות כמובן את אישור הכנסת, והכנסת התחילה לעבוד עכשיו.

יוגב גרדוס: אז תנו לנו רגע אחד לארגן אותן - - -

עודד פורר: אוקיי.

יוגב גרדוס: בנושא היישום – כנ"ל, יש דברים שהוצהרו עליהם בתקשורת בצורה רשמית - - -

אורית פרקש הכהן: דיברתי על דוגמה כנהריה.

יוגב גרדוס: אתם צריכים להבין, ואני מבין גם את התסכול של אנשים, חלקם זה חברים שלי, חלקם זה אנשים שאני מדבר איתם בטלפון, האנשים עוד לא ראו כסף בחשבונות בנק – זה נכון, גם על מה שהוצהר.

מיקי לוי: נו, אם אין כסף אז מה?

יוגב גרדוס: - - - כמו שהמנכ"ל אמר לגבי העצמאים, גם לגבי הקשישים, גם דמי האבטלה.

יוגב גרדוס: הדברים לא משולמים ביום הראשון של המשבר, גם אם הם היו כבר מחוקקים ומוסדרים.

יוגב גרדוס: הדברים תמיד משולמים באיחור של כמה ימים מטבע הדברים, אנחנו עוד לא הגענו לסוף החודש.

יוגב גרדוס: ותזכרו שהמשבר הזה התחיל בתחילת החודש, אם לא באמצע, ולכן אתם תראו את הדברים מיושמים בשטח בהמשך.

יוגב גרדוס: לגבי כל הסיפור של נזילות ואשראי – אז אנחנו גם ערים, החשב הכללי ציין את זה אתמול, והיה לנו אתמול דיון גם עם בנק ישראל וגם אצל שר האוצר, ואנחנו נביא שיפורים מאוד מאוד משמעותיים בתחום הקרן לעסקים קטנים ובינוניים.

יוגב גרדוס: זה גם דברים שלוקחים קצת זמן, אבל אנחנו מקווים שממש בימים הקרובים תראו שיפור מאוד משמעותי, ואנחנו נזרים עוד הרבה נזילות לשוק.

יוגב גרדוס: גם בנק ישראל עושה את זה מהצד שלו.

יוגב גרדוס: כל מה שדובר פה על הסקטורים שנפגעו, אתם צריכים להבין, יש פה פגיעה מאוד משמעותית בכל הסקטורים, בחלקם יותר כמובן.

יוגב גרדוס: דובר פה על התיירות מטבע הדברים, על התעופה, התרבות כמו שדובר פה – אלה סקטורים שנפגעו מאוד מאוד משמעותית, ואנחנו כרגע נערכים עם תוכניות.

יוגב גרדוס: עוד פעם, הדברים לא יכולים לקרות ביום אחד.

יוגב גרדוס: כל מה שנאמר פה הוא על השולחן מבחינתנו, ואנחנו ניתן לו מענה כזה או אחר.

יוגב גרדוס: עוד נאמר לגבי הסיפור של עידוד עובדים – אז התייחסתי קודם.

יוגב גרדוס: גם שאלת, חברת הכנסת פרקש הכהן, זה חלק מהתוכנית שלנו של היציאה, לגבי עידוד תעסוקה, ואנחנו גם מגבשים משהו בנושא הזה.

אורית פרקש הכהן: מה עם המיסים?

יוגב גרדוס: אם היושב-ראש רוצה שאני אתייחס אז אני אתייחס, פשוט רשמתי חלקית.

עודד פורר: אנחנו פשוט צריכים לסיים את הדיון הזה עוד מעט.

צבי האוזר: לי יש עוד שאלה, אמרת שיהיה סבב אחרון של חברי כנסת.

ראול סרוגו: עודד, זה ראול סרוגו, נשיא התאחדות הקבלנים.

ראול סרוגו: חברת המדרוג העולמי S

עודד פורר: ראול, קיבלת רשות דיבור?

ראול סרוגו: תן לי להביע את עמדתי.

עודד פורר: אבל רגע, אי אפשר לנהל דיון ככה.

עודד פורר: עוד פעם, אני באמת מתנצל בתהליך הזה, אבל אנחנו צריכים לעבוד לפי הסדר.

עודד פורר: ירון גינדי.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: ברור.

ירון גינדי: הם היו ב-300,000 שקל למחזור, הם הגדילו את זה עכשיו למיליון וחצי – כל המסעדות בחוץ, כל גני האירועים.

ירון גינדי: וזה מקסימום הכנסה של 150,000 שקל רווח שנתי, זה אומר 12,000 שקל.

ירון גינדי: מ-12 ל-17 הם מתחילים להקטין.

ירון גינדי: והם עצמאים מאוד עשירים, מי שמרוויח 12,000 שקל, צריך להרוג אותו עד הסוף.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: צביקה האוזר.

הערה קצרה ושאלה: לגבי שאלה פרטנית – האם תאפשרו דחיית מס שכר לעמותות, כמו הרעיון של דחיית מע"מ למעסיקים?

הערה קצרה ושאלה: וספציפית עמותות שהן בתי חולים – הרצוג ורעות – אני יודע ש-420 קשישים נמצאים ברעות, יש קושי תזרימי עצום למוסדות האלה, שלושה בתי חולים, גם בהכנסות, גם בהוצאות.

הערה קצרה ושאלה: האם יש לכם פתרונות נקודתיים בנושא הזה?

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: ראול סרוגו.

ראול סרוגו: שלום לכולם.

ראול סרוגו: קודם כול, טוב שחזרתם, ועדת הכספים, הכנסת, לפעילות, אני מברך גם את חבריי חברי הכנסת.

ראול סרוגו: אני חוזר ואומר: חברת המדרוג העולמית S

עודד פורר: שאלה.

עודד פורר: אני הרשיתי שאלה.

עודד פורר: אנחנו פשוט צריכים לסיים ב-12:00 את הדיון.

ראול סרוגו: תן לי שתי דקות, אני כבר מגיע לזה.

עודד פורר: לא, אני ביקשתי שאלה, אני מתנצל.

עודד פורר: את השאלה.

ראול סרוגו: אין לי מה לשאול.

עודד פורר: אין לך מה לשאול.

עודד פורר: ארקיע.

נעם אדר: תודה רבה על הזכות לדבר.

נעם אדר: השאלה שאני מבקש להפנות היא: מדוע חברת ארקיע, ואני מניח שגם חברת ישראייר, כרוכות בהיבט מתן הסיוע בכל מה שמתנהל מול חברת אל על, שהיא בסדרי גודל גדולים ומורכבים הרבה יותר?

נעם אדר: צריך לנתק את - - - תודה רבה.

עודד פורר: ברור.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: יוגב, תענה, ואז אני אסכם וננעל את הדיון.

יוגב גרדוס: את השאלה של ארקיע האחרונה לא שמעתי.

עודד פורר: למה אתם כורכים את ארקיע וישראייר עם אל על במנגנון של הפיצויים?

איציק שמולי: בסדר, זה לא מופיע גם אצל מתן.

מיקי לוי: מתי תשובה?

יוגב גרדוס: אני אומר לכם עוד פעם, אני חוזר על מה שאמרתי קודם: יש דברים בתקשורת - - - אני אתן דוגמה על ההסכם של הקרנות השתלמות - - -

מיקי לוי: בסדר, שלא ייתן תשובה, שישב איתם.

יוגב גרדוס: התקשורת מפרסמת ומזיזה את השוק, ואנשים נלחצים, וזה יכול לגרום נזק אמיתי ריאלי.

מיקי לוי: יוגב, בסדר, תשב איתם.

יוגב גרדוס: אנחנו יושבים כל הזמן עם חברות התעופה.

יוגב גרדוס: בבקשה, תנו לי לא להתייחס לתעופה, אבל אני אומר לכם, אמרתי קודם: זה נושא שהוא על ראש סדר העדיפויות.

עודד פורר: יוגב, הלכת לנו.

עודד פורר: המערכת קרסה.

עודד פורר: חברים, אני רוצה לסכם את הדיון הזה ולהיערך כבר לדיון הבא.

עודד פורר: אני חושב שמה שהוצג בפנינו זאת לא תוכנית כלכלית, מה שהוצג בפנינו זה אוסף של נתונים עם ניסיון – לפעמים אני יודע שלוקחים אותי לסיבוב, אני לפחות נהנה מהסיבוב – בסיבוב הזה אנחנו לא נהנים.

עודד פורר: בקיצור, מבחינתנו התוכנית הכלכלית הזאת זאת לא תוכנית כלכלית.

עודד פורר: היא לא פתרון לשום דבר.

עודד פורר: אני חושב שאתה רואה את היקף הבעיות רק ממספר האנשים שיושבים פה בזום, ותאמין לי, כל אחד מהם זה עולם ומלואו, ומאחוריו יש עוד הרבה עולמות שגם נפגעים כשכל אחד מהם נפגע.

עודד פורר: לצערי, אתם לא נראה לי מבינים את גודל האירוע, כי אם אתם לא תקבלו החלטה ותגידו פעם אחת על מה אתם מתקבעים ולאן אתם הולכים, אתם תמצאו את עצמכם אחרי פסח עם מתוך המיליון מובטלים האלה שכבר חתומים בלשכה, כמעט מיליון מובטלים – 50% מהם לא יהיה להם לאן לחזור.

עודד פורר: פשוט לא יהיה להם לאן לחזור.

עודד פורר: ואני לא רוצה לדבר על העצמאים, ואני לא רוצה לדבר על העסקים הקטנים, ואני רוצה לדבר על חברות ענק שייפלו ויפילו את כל שאר החברות כמו דומינו, אם לא תיתנו להם ודאות בעולם אי ודאי.

עודד פורר: שזו אולי הסיסמה: אתה נמצא עכשיו בעולם של כלכלה התנהגותית, ואתם עובדים הפוך מאיך שצריך לנהוג בכלכלה הזו.

עודד פורר: במקום לייצר שקט בשוק, אתם רק מייצרים עוד ועוד ונטילציה.

עודד פורר: ולכן ועדת הכספים תהיה הגורם המייצב, ככל שאתם לא תהיו, ככל שהממשלה לא תהיה.

עודד פורר: ואני אומר עוד הפעם: דרך המלך מבחינתנו זה שהממשלה עושה תוכניות טובות, מביאה אותם לכאן, אנחנו קצת עושים fine tuning, מאשרים ומשחררים את זה לשוק.

עודד פורר: אבל כרגע אנחנו לא שם, לפחות לפי הרושם שאני מקבל, גם מהדיון שהיה פה בנושא של קרן ההלוואות, שאתה יודע, למעלה הכול נראה נהדר, כשאתה יורד לשטח אתה מגלה ששום דבר לא עובד.

עודד פורר: לכן במקביל אני מבקש מהיועצת המשפטית של הוועדה לנסח הצעת חוק אחת שנוגעת לשימוש בקרן מס רכוש, כפי שצוין פה, כבר עכשיו, באופן כזה שתוכל לתת זריקה לעסקים מיידית; כנ"ל הצעת חוק, אנחנו נבקש, שנוגעת לדחיית תשלומי מע"מ ואיחוד שנים, היכולת לאחד שנים בדוחות, כמובן בהוראת שעה.

אורית פרקש הכהן: ומה עם ארנונה, עודד?

עודד פורר: זה לא חוק, זה בתקנות, ולכן אני לא רוצה עוד לגעת בזה.

עודד פורר: ככל שנצטרך ניגע בזה.

עודד פורר: בנוסף, הצעת חוק של קרן פיצויים מיוחדת, שבעצם תעביר מיליארד שקלים לכל אחד מהמשרדים הבאים: פנים – מיליארד שקל; כלכלה – מיליארד שקלים; בריאות – מיליארד שקלים; רווחה – מיליארד שקלים; תיירות – מיליארד שקלים.

עודד פורר: כל משרד יוכל להוציא את מיליארד השקלים האלה כתקנה באמצעים שהוא ימצא לנכון, אם זה באמצעות תמיכות או כל אופציה אחרת.

עודד פורר: כי משרד התיירות יודע איך לפצות את התחומים של התיירות, משרד הכלכלה יודע איך לעבוד מול התעשיינים ומול הגורמים הרלוונטיים, גם ברשות לעסקים קטנים, ובוודאי משרד הפנים, אם אני רוצה שהוא יזריק כסף לרשויות כדי לתת פטור מארנונה, ידע לעשות את זה יותר טוב ממשרד האוצר בלי שום נגיעה של האוצר.

עודד פורר: אנחנו מדברים בעצם על עלות הצעת חוק של 5 מיליארד שקלים לפי חמשת משרדי ממשלה שמניתי.

קריאה: לא עשית תמיכה בתרבות.

עודד פורר: זה בשלב הראשון, רק כדי לתת זריקה.

עודד פורר: ברגע שהצעת החוק הזאת תהיה מנוסחת, אני אבקש מכל חברי ועדת הכספים שיצטרפו ויחתמו עליה ונוכל לקדם אותה במליאה.

קריאה: - - - להגיד גם לגבי התרבות.

רק אומר: תודה.

רק אומר: הישיבה נעולה.