ועדת הכספים, כנסת 22, פרוטוקול מספר 51, 2020-02-05 12:50

משה גפני: אני עובר לסעיף האחרון: הצעת תקציב רשות ניירות ערך לשנת 2020.

משה גפני: שלום, אני מקדם בברכה את יושבת-ראש הרשות לניירות ערך.

משה גפני: קיימנו דיון על העניין הזה והועלה כאן על ידי החברים שהתקציב גבוה מדי, יש בו דברים שאתם נתבקשתם – ואכן עשיתם את זה – לצמצם, וגם להגדיל את האגרות שגובים מאנשים.

משה גפני: אני מבקש, אם אתם יכולים לומר את הדבר הזה.

משה גפני: היה פה שיתוף פעולה בין החברים, בין היתר בין עודד פורר לביני.

משה גפני: אני מקווה שיש פה איזה עיתונאי שיכתוב את זה.

אורית פרקש הכהן: ומה איתי?

משה גפני: גם את, אבל זה לא חידוש.

משה גפני: כחול לבן וישראל ביתנו – ראינו את זה אתמול.

אורית פרקש הכהן: אני ביקשתי שיציגו פעם אחת ויפנו אליך.

משה גפני: כן, בסדר גמור.

משה גפני: אורית פרקש הכהן הייתה חלק מן העניין הזה.

משה גפני: מה שאמרתי על עודד פורר ועליי היה בהומור.

אורית פרקש הכהן: אמרתי לך שאני קצת איטית בגלל אתמול, סיימנו ב-11 בלילה.

משה גפני: בבקשה.

ענת גואטה: קודם כול, אני מתנצלת שנבצר ממני להשתתף בדיון הקודם.

משה גפני: אמרת לי את זה.

ענת גואטה: חשוב לי שכולם ישמעו את זה.

ענת גואטה: באותו מועד נקבע כנס שנתי של הרשות, שהתחלנו את ההכנות לו חצי שנה קודם לכן.

ענת גואטה: אני הובלתי את הכנס אז היה בלתי אפשרי להיות כאן בוועדה.

ענת גואטה: אם הייתי יודעת שזה יהיה המחיר הייתי אולי דואגת להגיע באותו יום.

ענת גואטה: אני רוצה לנצל את הדקות הקרובות ולספר לכם בכמה מילים מה אנחנו עושים ברשות ניירות ערך ומה התהליכים המרכזיים שאנחנו מובילים.

משה גפני: אם אפשר בקצרה.

ענת גואטה: כמה זמן יש לי?

משה גפני: הזמן הכי קצר האפשרי.

משה גפני: אני תכננתי שהישיבה תסתיים הרבה קודם, אבל בבקשה.

משה גפני: אני שמח שאת פה, שלא תהיה אי-הבנה.

ענת גואטה: תודה רבה.

ענת גואטה: התוכנית האסטרטגית של הרשות לשנים הקרובות בנויה על ארבעה עקרונות עיקריים.

ענת גואטה: אפרט לכם אותם וגם אספר לכם מה עשינו עד היום בהקשר של כל יעד אסטרטגי, כי בסופו של דבר התקציב הזה מיועד למימון הפעילות השוטפת שלנו שזו מהותה.

ענת גואטה: העיקרון הראשון הוא עיקרון שאנחנו מגדירים אותו כשוק הוגן, שנועד לחזק את אמון המשקיעים בשוק ההון.

ענת גואטה: בסופו של דבר שוק ההון הוא מקום המפגש בין משקיעים מן הציבור ומשקיעים מתוחכמים לבין יזמים, מנפיקים, חברות.

ענת גואטה: על מנת שהציבור ימשיך לבטוח בשוק ההון ולהשתתף בפעילות בו, אמון הציבור הוא אבן יסוד ועיקרון חשוב.

ענת גואטה: באמצעות פעילות ההסדרה, הפיקוח והאכיפה שלנו אנחנו מבטיחים רמה גבוהה של אמון משקיעים בשוק.

ענת גואטה: בהקשר הזה היו כמה פרויקטים מרכזיים שקידמנו בשנה וחצי האחרונות.

ענת גואטה: הראשון הוא פרסום מדיניות אכיפה כוללת של רשות ניירות ערך, שזה דבר שנעשה לראשונה.

ענת גואטה: הרשות פרסמה מסמך מדיניות אכיפה שמגדיר את הסמכויות העיקריות שלה בנושא אכיפה ואת התהליכים המרכזיים שאנחנו מנהלים בהקשר הזה, מתוך עיקרון של יצירת שקיפות והבנה של ציבור המשקיעים בפעילות האכיפה שלנו ויצירת ודאות רגולטורית בקרב שחקנים בשוק.

ענת גואטה: בהקשר של שוק הוגן, גם הכפלנו בשנה האחרונה את החקירות שעשינו בתחומים מסוימים בהשוואה לתקופות מקבילות.

ענת גואטה: השקענו בצורה משמעותית בתשתיות טכנולוגיות שמסייעות לנו גם בפעילות האכיפה, גם בפעילות הפיקוח שלנו וגם בפעילות תומכת בפיתוח שוק ההון.

ענת גואטה: נכנסנו לעולמות חדשים, כמו כל עולם הקריפטוגרפיה, שהוא מרחב חדש שנוצר בעולמות ההשקעות בעולם.

ענת גואטה: הוא מתפתח גם בישראל, ורגולטורים נדרשים לרכוש כלים ולהיות מיומנים ומקצועיים בעולמות האלה כדי שהם יוכלו לפקח בצורה מיטבית.

ענת גואטה: העיקרון השני הוא עיקרון שאנחנו מגדירים אותו כביסוס והרחבה של השוק הציבורי.

ענת גואטה: בסופו של דבר אנחנו רגולטור של השוק הציבורי.

ענת גואטה: אם השוק היה מורכב רק משחקנים מתוחכמים ושחקנים כשירים לא היה צורך ברגולציה.

ענת גואטה: מכיוון שהשוק הציבורי הוא שוק שבו מתקיימים מספר עקרונות יסוד שמיטיבים עם ציבור, כמו למשל כל נושא השקיפות והגילוי, נושא של נזילות, שלא קיים בשווקים הפרטיים, ונושא של אכיפה, שגם הוא לא קיים על ידי רגולטורים פיננסיים כמונו בשווקים הפרטיים, ההרחבה של השוק הציבורי היא עיקרון שאנחנו שוקדים על הרחבתו.

ענת גואטה: בהקשר הזה קידמנו מספר פרויקטים מרכזיים.

ענת גואטה: הפרויקט הראשון הוא פרויקט האיגוח.

ענת גואטה: חלקכם אולי מכירים את זה.

ענת גואטה: חוק האיגוח נמצא בתוך המערכת כבר בערך משנות התשעים.

ענת גואטה: עדיין לצערנו בישראל אין שוק איגוח ציבורי מפוקח.

ענת גואטה: אנחנו מפגרים אחרי העולם, בטח אחרי ארצות הברית ואחרי אירופה גם כן בהקשר של קיומו של שוק איגוח ציבורי.

ענת גואטה: טיוטת החוק נמצאת כבר ממש בישורת האחרונה ואני מאמינה שאתם תראו אותה בקרוב.

ענת גואטה: הנושא השני הוא חיבור שוק ההייטק לשוק ההון.

ענת גואטה: ישראל היא אומת הייטק, אנחנו אומת הסטרטאפ.

ענת גואטה: הציבור שלנו לא שותף להצלחת הסטרטאפ.

ענת גואטה: יש כאן בעצם שתי כלכלות שמתנהלות באותה מדינה, והחיבור של שוק ההייטק לשוק ההון הוא קריטי.

ענת גואטה: אנחנו משקיעים בזה הרבה מאוד מאמצים ומשאבים.

ענת גואטה: הקמנו ועדה מייעצת פנימית.

ענת גואטה: השקנו כלים שיאפשרו למשקיעים להיחשף לפעילות חברות ההייטק בבורסה.

ענת גואטה: אנחנו פועלים להקמה של שווקים דיגיטליים בישראל.

ענת גואטה: זה פרויקט גדול שהרשות מובילה בשנה האחרונה.

ענת גואטה: במסגרתו אנחנו שוקלים אפשרות להקים פלטפורמות דיגיטליות למסחר שלמעשה ייצרו אלטרנטיבה לפלטפורמות הקלסיות שמוכרות.

ענת גואטה: למעשה אנחנו מתבוננים אל תוך העתיד, מסתכלים על מגמות מובילות בעולם בהקשר של בורסות ומשתדלים לייצר מצב שבו הרגולציה שלנו לא חוסמת יוזמות כאלה מפני ההתפתחות שלהן בשוק שלנו.

ענת גואטה: שוק האנליזה – קבענו כללים בנושא של אנליזה.

ענת גואטה: שוק האנליזה בישראל הוא שוק לא מפותח יחסית לעולם, בין היתר בגלל רגולציה שאנחנו יצרנו.

ענת גואטה: אנחנו כרגע מסדירים מחדש את כללי האנליזה על מנת לאפשר לשוק הזה להתפתח ולאפשר למשקיעים להיות מיודעים בצורה איכותית וטובה יותר.

ענת גואטה: אנחנו מקדמים סטנדרטיזציה בין-לאומית של השוק שלנו, קודם כול בהקשר של שפת הדיווח של החברות.

ענת גואטה: אני מזכירה לכם, אחרי המשבר ב-2009 ישראל יצאה מרשימת החברות המתפתחות והפכה להיות מדינה מפותחת.

ענת גואטה: בבת אחת יצאנו ממדדי ה-MCI ומאז משקיעים זרים מדירים את רגליהם מהשקעה בשוק שלנו.

ענת גואטה: כדי להתחבר מחדש ולחזור לקדמת הבמה בהיבט של החשיפה שלנו למשקיעים זרים, הדבר הראשון שאנחנו מקדמים הוא נושא של שפת הדיווח.

ענת גואטה: חברות שלנו היום מדווחות בעברית בפורמטים מיושנים של PDF.

ענת גואטה: המטרה שלנו לאפשר לחברות לדווח גם כ-default באנגלית כדי לייצר חשיפה טובה יותר ולהעביר את פורמט הדיווח שלהן מ-PDF לפורמטים מתקדמים יותר בעולם הזה, IXBRL, זו השפה המקצועית שלהם.

ענת גואטה: התקנות בעניין הזה יגיעו בהמשך לוועדה.

ענת גואטה: אנחנו מעמיקים את הסדרי הרישום הכפול שלנו.

ענת גואטה: ישראל היא אחת המדינות היחידות בעולם שיש לה כל כך הרבה הסדרי רישום כפול עם בורסות מובילות בעולם.

ענת גואטה: יש לנו נכון להיום שישה הסכמים כאלה עם הבורסות הכי גדולות בעולם: נאסד"ק, NYCE, טורונטו, לונדון סטוק אקסצ'יינג', הונג קונג, סינגפור.

ענת גואטה: כרגע אנחנו מעמיקים את שיתופי הפעולה עם הבורסות האלה על מנת לצקת להן תוכן עסקי.

ענת גואטה: העיקרון השלישי הוא עיקרון של הגברת התחרות.

ענת גואטה: רשות ניירות ערך היא רגולטור שהמנדט שלו בחוק הוא שמירה על עניינם של משקיעים בניירות ערך.

ענת גואטה: משכך, אנחנו רגולטור עם אג'נדה צרכנית מובהקת.

ענת גואטה: הנושא של הגברת התחרות בשוק ההון ובמערכת הפיננסית הוא אבן יסוד שאנחנו פועלים כדי לקדם אותה ככל שאנחנו יכולים.

אורית פרקש הכהן: תוכלי בנושא הזה להתייחס אל מה שקראתי, שאתם צפויים לקבל את הסמכויות של רשות שוק ההון?

ענת גואטה: חוק שטרום קבע את היסודות להגברת התחרות במערכת הבנקאות באמצעות שורה של רפורמות, שתחילתן הייתה בהיפרדות של שתיים מתוך שלוש חברות כרטיסי האשראי מבנקים.

ענת גואטה: ההמשך הוא הסדרה שלמה בעולמות שמוגדרים כבנקאות פתוחה, שזו רפורמה שקורית בהרבה מאוד שווקים, גם באירופה, גם בארצות הברית וגם באסיה.

ענת גואטה: אצלנו היא טעונת הסדרה.

ענת גואטה: שני הפרקים האחרונים בחקיקה הזאת – פרק אחד נקרא API והפרק השני נקרא PSD – עדיין לא עברו בחקיקה והם נשארו בתווך בין הרגולטורים.

אורית פרקש הכהן: הם לא נשארו בתווך.

אורית פרקש הכהן: החוק קבע שרשות שוק ההון אמורה לעשות את זה.

אורית פרקש הכהן: הוא בעצם לא רצה, הוא חושב שזה לא מתאים.

אורית פרקש הכהן: אני לא אומרת את זה בביקורת.

אורית פרקש הכהן: אני רוצה לקבל אינפורמציה כדי להבין האם זה עבר אליכם ומה לוחות הזמנים.

אורית פרקש הכהן: זה באמת תהליך משמעותי מאוד של החדרת תחרות.

אורית פרקש הכהן: רציתי להבין איפה זה עומד.

ענת גואטה: הסטטוס כרגע הוא שלמעשה משרד האוצר בחן את נושא הרגולטור המפקח.

ענת גואטה: משרד האוצר פרסם המלצות שהוגשו לשר האוצר.

משה גפני: זה עדיין לא עבר.

שרה קנדלר: זה דורש חקיקה ראשית.

משה גפני: בוודאי.

שגית אפיק: זה יגיע אלינו בוודאי, ככל שזה עובר אליכם.

שגית אפיק: נכון?

אורית פרקש הכהן: הוא כבר היה אצלנו.

אורית פרקש הכהן: אם אתה זוכר, היו כבר לוחות זמנים לביצוע, שבעצם לא התקיימו.

אורית פרקש הכהן: שאלנו אותו האם נכון שהוא לא רוצה לעשות את זה.

אורית פרקש הכהן: הבנתי שבהסכמה זה הולך לעבור לרשות ניירות ערך.

אורית פרקש הכהן: זה ידרוש תיקון חקיקה.

משה גפני: אבל זה עדיין לא עבר.

אורית פרקש הכהן: זה בעצם תיקון חקיקה שיגיע אלינו.

משה גפני: כן.

משה גפני: זה יצטרך להגיע לפה.

אורית פרקש הכהן: למה זה מעוכב?

משה גפני: כי יש ויכוחים.

משה גפני: לא בגלל הכנסת.

 << אורח >> עודד שפירר: זה לא אשמתנו הפעם?

משה גפני: אנחנו אשמים בכל מה שקורה במזרח התיכון, פרט לוויכוח הזה שיש בממשלה.

משה גפני: אנחנו נמצאים פה מעט חברי כנסת.

משה גפני: אחרי שזה יקרה בממשלה נצטרך לקיים דיון.

ענת גואטה: בשמחה רבה.

ענת גואטה: אסקור את הפרויקטים העיקריים שאנחנו מובילים כרגע בהקשר של הגברת התחרות.

ענת גואטה: הנושא הראשון הוא קידום ההמלצות של דוח הברוקראז' בהקשר של הסדרת הברוקר דילר, שהיא גם הסדרה חדשה שלא קיימת היום בישראל ומסדירה את הפעילות של שחקני הברוקראז' בשוק.

ענת גואטה: הנושא השני הוא קידום חוק הייעוץ הכללי, שהוא חוק חשוב על מנת לאפשר לחברות פינטק וחברות שנמצאות במרחב הממשקים בין טכנולוגיה לשירותים פיננסיים לפעול בשוק ההון.

ענת גואטה: נכון להיום חוק הייעוץ במתכונתו משנת 1995 חוסם את הפעילות של החברות האלה ואנחנו צריכים לעשות רפורמה בחקיקה על מנת לאפשר להן לפעול בישראל ולהציע את השירותים שלהן לציבור הישראלי.

ענת גואטה: פרויקט נוסף שאנחנו מקדמים הוא קרנות גידור בנאמנות, להפוך את קרנות הגידור לקרנות מפוקחות, ככל שהן יחפצו בכך, כך שהן יוכלו להציע את יחידות ההשתתפות שלהן לציבור.

ענת גואטה: נכון להיום בקרנות גידור יכולים להשקיע רק משקיעים כשירים או במגבלת הצעה לציבור, שזה עד 35 ניצעים, מה שמגביל מאוד את פוטנציאל השוק שלהן.

ענת גואטה: הדבר המשמעותי הנוסף שקידמנו בנושא של הגברת התחרות, אפשרנו כניסה של גופי השקעה בין-לאומיים לישראל, כמו בלאק רוק, שהקימו פעילות משמעותית בישראל, תוך כדי זה שהרשות לפני שלוש שנים בערך תיקנה את חוק השקעות משותפות בנאמנות.

אורית פרקש הכהן: למה בלאק רוק הייתה צריכה את התיקון?

אורית פרקש הכהן: היא כבר פעילה בישראל בתחום האנרגיה.

אורית פרקש הכהן: מה משמעות התיקון הזה שקרנות יכולות לפעול בישראל?

ענת גואטה: המשמעות של התיקון היא שאותם גופי קרנות יכולים להציע את קרנות הנאמנות שלהם לציבור בישראל.

ענת גואטה: כל הצעה לציבור היא טעונת אישור והיה צריך לתקן את החוק.

ענת גואטה: הפעילות שלהם היא מול ריטייל.

ענת גואטה: מול משקיעים כשירים היא פעלה באופן מסורתי.

ענת גואטה: זו הייתה פעילות חדשה ויש שורה של גופים משמעותיים שמעוניינים להיכנס לישראל בחסות התיקון הזה.

ענת גואטה: אנחנו רואים את ההסדרה הזאת כפעילות מבורכת.

ענת גואטה: הנושא הרביעי והאחרון הוא קידום חדשנות בשוק ההון.

ענת גואטה: בהקשר הזה האתגר של קידום חדשנות בשוק ההון הוא אתגר משמעותי מאוד מכיוון שהרגולציה כרגע לא מאפשרת קידום חדשנות באופן אופטימלי וכפי שהיינו רוצים.

ענת גואטה: אחד החוקים הכי משמעותיים שיאפשרו לחדשנות לחדור בצורה טובה לשוק ההון הוא חוק הסנד בוקס, שנוצר ביוזמה משותפת של כמה משרדים.

ענת גואטה: הוא למעשה יאפשר ארגז חול רגולטורי, שבמסגרתו יוכלו לבוא חברות עם פתרונות פורצי דרך ולפעול תוך כדי שהן מקבלות פטורים מהפרה של חוקים מסוימים שהן נתקלות בהם מהרגולטורים הרלוונטיים.

ענת גואטה: זה גם חוק שאני מניחה שאתם תפגשו בקרוב.

ענת גואטה: הקמנו פרויקט משותף, ביחד עם רשות החדשנות, שנקרא דאטא סנד בוקס, שבעצם מדמה את הסנד בוקס אבל בכלים שלנו.

ענת גואטה: זה פרויקט שהרשות נותנת בו דאטא יקר-ערך, בשיתוף עם הבורסה, ומאפשרת לחברות סטארט-אפ עם פתרונות שיודעים לייצר מענה טוב לאתגרים שרגולטורים מתמודדים איתם בשוק ההון למעשה לעשות שימוש באותם נתונים.

ענת גואטה: בסופו של דבר אם הפתרונות האלה יהיו מוצלחים אנחנו נוכל לבחור להיות לקוחות של אותן חברות, סוג של בטא סייט.

ענת גואטה: חתמנו על הסכמים בילטרליים עם צרפת, עם ארצות הברית בנושא פינטק ועם מדינות נוספות.

ענת גואטה: אנחנו שותפים ב-GIFIN, שהוא ארגז החול הרגולטורי הגלובלי, שמוביל אותו FCA בלונדון, וכשיהיה לנו סאנד בוקס פורמלי נוכל להיות שותפים הרבה יותר אקטיביים ומשמעותיים בפעילות ה-GIFIN.

ענת גואטה: אנחנו מקדמים פעילות של ברוקר קמעונאי בבורסה.

ענת גואטה: זאת פעילות שכרגע לא דורשת הסדרה, אבל זה פרויקט משמעותי, מכיוון שהיום, כפי שקראתם גם אתמול, 97% מפעילות הברוקראז' מרוכזת בבנקים והמטרה היא לייצר שחקנים בתחום הברוקראז' שהם חוץ-בנקאיים כדי להגדיל את השתתפות הציבור בפעילות המסחר בשוק ההון.

ענת גואטה: פרויקט חשוב נוסף שאני רוצה להזכיר הוא הטמעה של בלוקצ'יין במערכות הרשות.

ענת גואטה: למעשה יש ברשות היום שלוש מערכות ליבה שטכנולוגיית הבלוקצ'יין תוטמע בתוכן.

ענת גואטה: אנחנו הרגולטור הראשון בישראל, ולמיטב ידיעתי גם בעולם, שהטמיע בלוקצ'יין במערכות הליבה הרגולטוריות שלו.

ענת גואטה: פרויקט נוסף שחשוב שתכירו הוא ניהול תיקים 2.0, שהוא פרויקט משמעותי שהופך את שירות ניהול התיקים לשירות דיגיטלי ומאפשר לכל אדם בכל סכום להתחבר באופן דיגיטלי, בקלילות, ביעילות ובידידותיות.

ענת גואטה: עד כאן.

ענת גואטה: עודד שפירר יציג לכם עכשיו את השינויים העיקריים שעשינו בתקציב, לבקשתכם.

 << אורח >> עודד שפירר: שאלה אחת עוד לפני שנעבור לתקציב, סתם כך מתוך רמת עניין.

 << אורח >> עודד שפירר: עבדנו פה קשה בכנסת הקודמת על תיקון שהוביל קודמך.

 << אורח >> עודד שפירר: השאלה היא: האם היום בפרספקטיבה אתם רואים תוצאה מן התיקון הזה, שזה הועיל?

ענת גואטה: בהחלט, אשמח לדבר על זה.

ענת גואטה: הרשות הובילה את החוק לשינוי מבנה הבורסה.

ענת גואטה: בשנת 2018 למעשה השלמנו את ביצוע שינוי מבנה הבורסה, באופן שבו אפשרנו לקבוצה של משקיעים פרטיים, משקיעים זרים, לקנות את האחזקה העיקרית שהייתה לבנקים וליתר חברי הבורסה שאינם בנקים ולמעשה הבורסה הפכה להיות לחברה פרטית בבעלות משקיעים זרים.

ענת גואטה: במהלך השנה, ברבעון השלישי של 2019 הבורסה הובילה מהלך של הנפקה של הבורסה בבורסה.

ענת גואטה: ההנפקה הייתה מוצלחת מאוד.

ענת גואטה: בהנפקה השתתפו בעיקר משקיעים זרים, גופי השקעה מן השורה הראשונה, בפיזור גלובלי מאוד מאוד מכובד.

ענת גואטה: למעשה היום אנחנו נמצאים בנקודה שהבורסה כבר חושבת כמו גוף עסקי, מתנהלת כמו גוף עסקי, מתפתחת לתחומי פעילות שבעבר היא לא התפתחה אליהם, מאפשרת כניסה של חברי בורסה שאינם בנקים, חברים רחוקים, עושי שוק גלובליים שנכנסים לפעילות בתוך הבורסה.

ענת גואטה: בהחלט אני חושבת שהמהלך הזה אִפשר את היציאה של הבורסה לדרך חדשה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תהיה לזה השפעה על היקף הפעילות של הבורסה?

אברהם (אבי) ניסנקורן: אתם רואים את זה?

אברהם (אבי) ניסנקורן: הרי זאת המטרה בסוף.

ענת גואטה: כל מי שמסתכל על שווי הבורסה במועד ההנפקה מבין שהבורסה הונפקה במודל של חברת צמיחה.

ענת גואטה: זאת אומרת, משקיעים זרים שהביעו אמון בהנפקה של הבורסה מאמינים, א', בכלכלה הישראלית, וב', בחזון הצמיחה של הבורסה הישראלית כבורסה עיקרית במדינת ישראל.

ענת גואטה: אז התשובה היא חיובית.

 << אורח >> עודד שפירר: אני מנכ"ל רשות ניירות ערך.

 << אורח >> עודד שפירר: ראשית, גם אני מתנצל שלא יכולתי להיות בישיבה הקודמת.

 << אורח >> עודד שפירר: אני מרגיש שלא קיבלתם תשובות מספיק טובות וחשוב לי מאוד להדגיש את הנקודה הזאת.

 << אורח >> עודד שפירר: אנחנו הסכמנו לקיצוץ של 5 מיליון שקל מהתקציב שלנו.

 << אורח >> עודד שפירר: אני חייב להגיד שזה קיצוץ מאוד משמעותי עבורנו ומאוד קשה עבורנו.

 << אורח >> עודד שפירר: אני חייב לענות לכם תשובה אחת לשאלה שנשאלה בישיבה הקודמת.

 << אורח >> עודד שפירר: הלנתם, בין היתר, ובצדק, על כך שלא ניצלנו את מלוא התקציב בשנה שעברה ולכן שאלתם איך אנחנו מבקשים תקציב גבוה יותר בשנה הזו.

 << אורח >> עודד שפירר: אני חייב להגיד לכם, ראשית, שאנחנו מתנהלים כמו משק סגור, כמו יחידת משפחה שמקבלת משכורת ב-1 בחודש וצריכה להתנהל איתה עד 1 בחודש הבא.

 << אורח >> עודד שפירר: אנחנו לא מקבלים תקציב מאוצר המדינה.

 << אורח >> עודד שפירר: לכן מה שהוצאנו היום אנחנו לא יכולים להשתמש בו בשנה הבאה, ומה שלא השתמשנו בו נשתמש בו בשנה הבאה.

 << אורח >> עודד שפירר: לכן אנחנו דואגים לכסף שלנו וכשאנחנו רואים לקראת סוף שנה שאנחנו לא מנצלים את מלוא הכסף אנחנו לא דואגים לבזבז אותו כמו חלק ממשרדי הממשלה.

 << אורח >> עודד שפירר: לכן אני חושב שאתם צריכים לטפוח לנו על השכם על העובדה הזו, שלא הוצאנו את כל הכסף שהיינו יכולים בשנה הקודמת.

אורית פרקש הכהן: מאה אחוז, אבל לכן בדיוק הפריעה לנו העובדה שכאשר אתם ממשיכים – הביצוע בפועל בסך הכול גם משקף את הצרכים האמיתיים שלכם, למעט במקרים חריגים של פרויקטים.

 << אורח >> עודד שפירר: זה לא כך.

 << אורח >> עודד שפירר: בגלל זה באתי להסביר.

 << אורח >> עודד שפירר: טוב שבאת.

 << אורח >> עודד שפירר: פשוט לא הצלחתם להסביר את זה.

ב עודד שפירר: אני מסכים, הסברנו בצורה לא מספיק טובה.

ב עודד שפירר: בגלל זה אני שמח להסביר את זה עכשיו.

ב עודד שפירר: לא ניצלנו את מלוא התקציב בשל שתי סיבות עיקריות.

ב עודד שפירר: הסיבה הראשונה, אתם יכולים לראות, בבסיס התקציב יש 4 מיליון שקל שהם רזרבות.

ב עודד שפירר: הרזרבות נועדו לשמש אותנו למקרה שאנחנו נחרוג מן התקציב הרגיל.

ב עודד שפירר: אנחנו לא משתמשים ברזרבות האלה ככל שאנחנו יכולים, אבל אנחנו מחויבים להכניס אותן בגלל חוק התקציב.

ב עודד שפירר: לא השתמשנו בהן בכלל ולכן יש חסר בביצוע של 4 מיליון שקל.

ב עודד שפירר: הסיבה השנייה, והיא מרכזית מאוד, היא שחלק מן הפרויקטים שלנו שהיינו צריכים לעשות ב-2019 נדחו לשנת 2020, חלק בגלל חקיקה שלא התקדמה לצערנו בגלל שלא הייתה כנסת וחלק בגלל עיכוב פנימי שלנו.

ב עודד שפירר: הדברים הללו היו אמורים להתבצע בשנת 2020.

ב עודד שפירר: לכן יהיה לנו עכשיו חסר בדבר הזה.

ב עודד שפירר: אני לא בא לפתוח את זה שוב.

ב עודד שפירר: הגענו להסכמות.

ב עודד שפירר: מבחינתי זה מקובל.

ב עודד שפירר: אנחנו נעמוד בדבר הזה.

ב עודד שפירר: כל שאר הסעיפים כתובים פה ומפורטים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: נעבור להצבעה.

שגית אפיק: תגיד מילה על אגרה שנתית, שדיברנו שתיכנסו לאיזה מודל של הפחתה, זו גם הייתה אחת הבקשות.

 << אורח >> עודד שפירר: יש לנו תיק רזרבות שנועד לכמה פריטים מרכזיים.

 << אורח >> עודד שפירר: חלק מזה שאנחנו נמצאים כמשק סגור, אם יש לנו רזרבות אז אנחנו צריכים אותן אם יהיה יום סגריר.

 << אורח >> עודד שפירר: קבענו לעצמנו בעקבות מודלים כלכליים שעשינו ש-200 מיליון שקל היא כרית הביטחון שאנחנו זקוקים לה.

 << אורח >> עודד שפירר: בכל פעם שאנחנו מגיעים מעל הכרית הזאת, בשיתוף עם ועדת הכספים ועם אגף התקציבים במשרד האוצר אנחנו עושים איזה תהליך רוחבי של הפחתה לכל החברות שמשלמות לנו את האגרות.

 << אורח >> עודד שפירר: נכון ל-31 בדצמבר, על פי הצפי יהיה לנו עודף של 30 מיליון שקל מעל הקו האדום שהצבנו לעצמנו, שזה 200 מיליון שקל, ואנחנו ביחד עם יושב-ראש הוועדה ועם היועצים המשפטיים של הוועדה נגיע להסכמה במהלך השנה הזאת על גובה ההפחתה שנעשה בשנה הבאה בהוראת שעה לתאגידים שעליהם אנחנו מפקחים, הפחתת אגרות.

אורית פרקש הכהן: אם אני יכולה לשאול, פשוט תמקם לי אותו.

אורית פרקש הכהן: בעצם אתם מפחיתים 5 מיליון שקלים מן התקציב.

אורית פרקש הכהן: כמה זה באחוזים?

אורית פרקש הכהן: זה בערך 2%?

 << אורח >> עודד שפירר: לא, זה בערך 2.5%.

קריאה: זה מה שביקשו מהם.

אורית פרקש הכהן: רצינו שיבואו עם הפחתה, שהם יחליטו מאיפה הם מורידים, אבל לאור העובדה שכולם מקצצים לכולם ולאור הפערים רצינו שיחזרו עם משהו יותר מופחת.

 << אורח >> עודד שפירר: זו החלטה טובה, רק שבאמת אני אומר לכם - - -

אורית פרקש הכהן: מאיפה החלטתם לקצץ?

 << אורח >> עודד שפירר: סעיף מרכזי שהורדנו הוא סעיף מחשובי.

 << אורח >> עודד שפירר: ביטלנו כמה פרויקטים מחשוביים שאנחנו צריכים לעשות אותם ב-2020, ואני מקווה מאוד שנעשה אותם ב-2021.

 << אורח >> עודד שפירר: פרט לכך קיצצנו מכל סעיף איזשהו סכום כדי לאפשר לעצמנו להמשיך לחיות כפי שאנחנו חושבים שצריך.

אורית פרקש הכהן: איך זה יבוא לידי ביטוי?

אורית פרקש הכהן: באגרות?

אורית פרקש הכהן: לא.

 << אורח >> עודד שפירר: כרגע זה לא יבוא לידי ביטוי.

שגית אפיק: זה יבוא.

שגית אפיק: זה מה שהוא הסביר: בסוף השנה הבאה הוא יביא הפחתת אגרות.

שגית אפיק: בסוף השנה הוא יודע מה היתרות שלו ולפי זה הוא יביא הפחתת אגרות.

 << אורח >> עודד שפירר: אני רוצה לציין שאני לא יכול לעשות הפחתת אגרות בלי חקיקה ולכן אנחנו נעשה את זה רק כשתהיה כנסת ותהיה חקיקה לגבי אגרות שנת 2021.

אורית פרקש הכהן: רק שאלת הבהרה קטנה, כי זו הפעם הראשונה שאני רואה את התקציב שלכם.

אורית פרקש הכהן: כשאתה אומר הפחתת אגרות, אתם הרי לא מפחיתים רטרואקטיבית את האגרות.

 << אורח >> עודד שפירר: לא, אנחנו מפחיתים מהיום והלאה, ואז זה גורם לשחיקה של העודף על תיק הרזרבות שלנו, עד שאנחנו מגיעים בחזרה ל-200 מיליון שקל.

 << אורח >> עודד שפירר: עשינו את זה כבר עם ועדת הכספים להפחתה משמעותית, כשהיו לנו 90 מיליון שקל רזרבות ובמשך חמש שנים הפחתנו אט-אט עד שהגענו ל-200 מיליון שקל.

 << אורח >> עודד שפירר: עכשיו שוב גדלנו ל-230 מיליון שקל.

אורית פרקש הכהן: בכל שנה יש מין משחק כזה בין האגרות לבין העודפים.

 << אורח >> עודד שפירר: נכון.

אורית פרקש הכהן: במובן הזה, אין פה צדק בין-דורי.

 << אורח >> עודד שפירר: את זה אנחנו עושים בכוונת מכוון.

אורית פרקש הכהן: אני משתמשת בידע שלי מן האנרגיה, מקרן הגז.

 << אורח >> עודד שפירר: זו הערה מצוינת.

 << אורח >> עודד שפירר: אנחנו עושים את זה בכוונת מכוון, לא על החברות החדשות שמנפיקות אלא אנחנו עושים את זה across the board על האגרות השנתיות של החברות, כהפחתה.

 << אורח >> עודד שפירר: מי ששילם לנו בשנים האחרונות ייהנה מן ההפחתה של השנים הבאות.

אורית פרקש הכהן: תודה רבה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו מצביעים על הצעת התקציב המעודכנת לשנת 2020, כפי שהוגשה היום, בהפחתה של 5 מיליון שקל ממה שהוצג בישיבה הקודמת.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מי בעד ההצעה?

אברהם (אבי) ניסנקורן: מי נגד?

אברהם (אבי) ניסנקורן: מי נמנע?

אברהם (אבי) ניסנקורן: בעד – 3

אברהם (אבי) ניסנקורן: נמנעים – אין הצעת תקציב רשות ניירות ערך לשנת 2020 אושרה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הצעת התקציב אושרה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תודה רבה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הישיבה נעולה.