ועדת הכספים, כנסת 22, פרוטוקול מספר 46, 2020-01-20 10:15

משה גפני: בוקר טוב.

משה גפני: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: אני מקדם בברכה את נגיד בנק ישראל, פרופ' אמיר ירון, ברוכים הבאים, פעם ראשונה שאתה נמצא כאן בוועדה.

משה גפני: אני מצטער שאנחנו בתפקוד חלקי, אבל מתפקדים איכשהו.

משה גפני: אני מקדם בברכה גם את יושב-ראש המועצה המנהלית, פרופ' שוקי שמר, את המנכ"ל שנמצא כאן ואת כל החברים מבנק ישראל.

משה גפני: החלק הראשון הוא סקירה כלכלית של בנק ישראל, והחלק השני הוא התקציב, שאנחנו לא נאשר אותו אלא רק נדון בו.

משה גפני: זה הסיכום והפשרה שאליה הגענו עם סטנלי פישר, שהיה נגיד מצוין.

משה גפני: עשינו פה תמיד, כפי שאנחנו נוהגים לעשות, פשרה מפא"יניקית כזאת.

משה גפני: לא הסכמתי שהמשכורות של עובדי בנק ישראל יהיו בלי פיקוח, אמרתי שלא יכול להיות דבר כזה.

משה גפני: המשמעות של העניין היא שלא מפקחים על תקציב האוניברסיטאות בגלל החופש האקדמי ולא מפקחים על המשכורות של בנק ישראל בגלל החופש המוניטרי, אז נשאר שאפשר לפקח רק על הישיבות.

משה גפני: זה לא מספיק, צריך עוד כמה דברים.

משה גפני: על כל פנים, זאת הייתה הפשרה: שאנחנו לא נאשר, אבל נדון על העניין הזה וצריך להגיע להסכמות.

משה גפני: ברגע שיש ויכוח בין בנק ישראל לבין הממשלה על השכר אז עושים את זה.

משה גפני: לכן אנחנו מקיימים את הדיון הזה, שהוא חלק מן החוק, ונצטרך לקיים את הדיון גם על התקציב הקודם שלא הובא לכאן.

משה גפני: אנחנו נקיים את הדיון הזה.

משה גפני: אבקש שתתחיל את הסקירה ואחרי כן יישאלו שאלות.

משה גפני: אם יהיו חברים שירצו לשאול שאלות אתם תצטרכו להשיב.

משה גפני: חשוב לי גם לדעת, אם תוכל להגיד במהלך הסקירה שלך מה קורה עם נושא התמלוגים מהגז.

אורית פרקש הכהן: הפנייה שלי בעניין קרן העושר.

אמיר ירון: אנחנו נגיע לזה.

משה גפני: אני רוצה לדעת מה נעשה עם הדבר הזה.

משה גפני: חוקקתי את החוק בהיותי יושב-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה.

שלמה קרעי: בלי לימודי ליבה היית יושב-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה.

ינון אזולאי: החוכמה היא שהוא עשה את זה כשהוא היה שם ולא בוועדת הכספים, לזה הוא התכוון.

משה גפני: זה לא החוכמה.

משה גפני: החוכמה היותר גדולה – צריך לראות מי היה שר האוצר שהעביר את זה אליי.

ינון אזולאי: מיקי לוי היה סגן שר האוצר.

משה גפני: רצינו למנוע שזה יהיה חלק מתקציב המדינה, אלא שזה יהיה לדברים שאינם כלולים בתוך המערכת התקציבית, והייתה חקיקה שלמה בעניין הזה, איך זה נעשה.

משה גפני: בנק ישראל הוא הגורם המרכזי בחוק הזה ולכן חשוב שתאמר מה קורה עם העניין הזה.

משה גפני: חשוב לי גם לדעת, היות ולחצו עלי כל כך והייתה פה מריבה גדולה על חוק היציבות הפיננסית, אני רוצה לדעת מה נעשה עם העניין הזה.

משה גפני: היו פה נציגים מבנק ישראל ומן הממשלה שביקשו שנחוקק את החוק הזה בכל מקרה ובכל מחיר.

משה גפני: לא אהבתי את זה ולא רציתי להתקדם כל כך מהר, אבל על פי הלחץ היה נראה כאילו בלי זה הכול פה יתמוטט.

משה גפני: אז חשוב לי לדעת אחרי זמן רב למדי מה קרה עם העניין הזה, מה עשיתם עם היציבות הפיננסית.

משה גפני: לא שבנק ישראל היה השושבין הגדול של החוק הזה, אבל הוא נגרר אחרי ההתלהבות הזאת, אז חשוב לדעת גם כן כשאנחנו מפקחים על העבודה שלכם, חשוב לדעת, ואם ממשרד האוצר נמצא פה מישהו אז גם כן אם הוא יוכל להתערב בעניין הזה.

משה גפני: פרופ' ירון, בבקשה.

אמיר ירון: תודה רבה, חבר הכנסת גפני.

אמיר ירון: זו הפעם הראשונה שלי פה בפני הפורום המכובד הזה.

אמיר ירון: כמובן באנו לכאן עם צוות שלם.

אמיר ירון: אתחיל בסקירה על מצב המשק, שתכלול מספר נדבכים, ולאחר מכן נעבור לתקציב.

אמיר ירון: אשתדל לעשות את הסקירה מהר ככל האפשר.

אמיר ירון: אם יהיו שאלות הבהרה אשמח לשמוע אותן.

משה גפני: יש שאלות, סביר להניח שיש שאלות, אבל זה קטע נוסף.

אמיר ירון: את השאלות הגדולות יותר אני מקווה להשאיר לסוף ואז אענה גם על השאלות ששאלת בנושא התמלוגים ובנושא הוועדה ליציבות פיננסית.

אמיר ירון: על מה הייתי רוצה לדבר היום – אתם רואים שיש פה מכלול נושאים: תחילה על סביבת המאקרו הכלכלית; אחרי זה אכנס לדון במדיניות המוניטרית ושער חליפין; אחרי כן בסעיף 3 יש מספר אתגרים של המשק לטווח הארוך יותר; ובסוף אעשה מין מעבר לשאלה איך בנק ישראל ואיך בכלל בנקים מרכזיים מתמודדים עם כלכלת המחר, וזה יהיה מעבר טוב לנושא התקציב.

אמיר ירון: בשקף הזה מוצגים שיעורי הצמיחה של המשק.

אמיר ירון: המשק הישראלי בשנים האחרונות צמח באופן נאה.

אמיר ירון: בשנת 2019 האומדן הוא סביב 3.3%.

אמיר ירון: תחזית חטיבת המחקר כרגע היא שבשנת 2020 אנחנו צפויים להאטה מסוימת.

אמיר ירון: זה נובע גם מירידה בסחר העולמי וגם מן הצמצום הפיסקלי שאמור לבוא עם התקציב ההמשכי או כל מדיניות אחרת שתבוא, ואתם רואים שב-2021 יש תחזית לעלייה חזקה בצמיחה.

אמיר ירון: בסחר העולמי אחד הדברים שאנחנו רואים עכשיו הוא שבגדול התחזיות לגבי הסחר העולמי פחות או יותר התייצבו.

אמיר ירון: הן התייצבו כך שב-2020 אנחנו רואים שהסחר העולמי נמוך יותר משנים קודמות – אתם יכולים להסתכל על ארצות הברית, על אירופה ועל סין, בסך הכול באותן מדינות הצמיחה יורדת.

אמיר ירון: אנחנו רואים שהצמיחה במדינות המתפתחות אמורה לעלות, וב-2020 חלקן אמורות לעלות בחזרה.

אמיר ירון: בסך הכול התמונה פה די מתבהרת מן הכיוון הזה.

אמיר ירון: מצד שני, אנחנו לא רואים היום שנושא הסחר או נושא הברקזיט, מלחמת הסחר בין ארצות הברית לסין, יכולים לסחוב לשינויים דרסטיים כפי שנאמר בהתחלה.

אמיר ירון: יש פה מעין ירידה מסוימת, אבל יש פה גם ירידה בשונוּת שצפים מן הכיוון הזה.

אמיר ירון: דיברנו על הצמיחה.

אמיר ירון: מה לגבי שוק העבודה?

אמיר ירון: שוק העבודה בישראל הוא שוק עבודה הדוק.

אמיר ירון: אתם רואים פה שיעור השתתפות גבוה מאוד ואבטלה נמוכה.

אמיר ירון: אנחנו רואים שהתהליך הזה נמשך כבר לאורך זמן.

אמיר ירון: דרך אגב, יש פה פילוח של האבטלה לפי שנות השכלה ולפי מחוזות.

אמיר ירון: אתם רואים שזה לא במקום אחר או לא אוכלוסייה לפי רמת השכלה מסוימת.

אמיר ירון: אנחנו רואים שזה חוצה רמות השכלה ואת חלקי הארץ, ובמובן הזה זה דבר חיובי.

אמיר ירון: מה לגבי השכר?

אמיר ירון: אנחנו רואים כאן את שיעור הגידול בשכר.

משה גפני: שמעתי אותך אומר בתקשורת שאם החרדים לא ישתלבו בשוק העבודה ייגרם נזק גדול.

משה גפני: חיכיתי להזדמנות לשאול אותך מה אתה מציע לעשות כדי שישתלבו.

אמיר ירון: אציג את זה.

אמיר ירון: אם תקראו את כל מה שכתבתי, דובר על שנת 2065.

משה גפני: האם דיברת גם על מה עושה הממשלה כדי לשלב חרדים?

משה גפני: בינתיים לא קורה שום דבר.

אמיר ירון: דיברתי גם על התאמות שצריך לעשות.

משה גפני: לא רק התאמות.

משה גפני: יש חוק של העדפה מתקנת, שאני העברתי, ולא עושים עם זה כלום.

משה גפני: משרד המשפטים התנגד לזה.

משה גפני: בקיצור, צריך לראות את הסוגיה בכללותה מכיוון שאם זה הנושא אז הוא נושא מעניין מאוד.

אמיר ירון: בסדר, אני מקבל.

אמיר ירון: אין ספק שיש הזדמנות לצמיחה מן הכיוון הזה.

משה גפני: אנחנו פחות מה-OECD, נכון?

משה גפני: כלומר אנחנו ברמה גבוהה יותר מבחינת האבטלה?

אמיר ירון: תלוי יחסית לאיזו מדינה.

משה גפני: ה-OECD כללית.

משה גפני: הבנתי שאנחנו במצב טוב יותר.

אמיר ירון: כרגע כן.

אמיר ירון: לגבי השכר – כפי שאתם רואים, יש שיעור צמיחה נאה של השכר.

אמיר ירון: זה אחד המרכיבים שגורמים לעלייה באינפלציה, שעליה אדבר בקרוב, אבל אתם רואים שיש בקצה איזו התמתנות של עליית השכר.

אמיר ירון: פה אנחנו מנסים לראות מה הם נתוני הקצה בשוק העבודה.

אמיר ירון: אנחנו משתמשים בביטוי: שוק העבודה הוא הדוק אבל לא ממשיך להתהדק.

אמיר ירון: אנחנו רואים את זה גם במספר המשרות הפנויות.

אמיר ירון: כפי שאתם רואים, בקצה השיעור יורד מעט אבל הוא עדיין בשיעור גבוה מאוד.

אמיר ירון: פה כמובן צריך להמשיך לבחון לאן המגמות הולכות.

אמיר ירון: בנושא הייצוא – ישראל עוברת מעין תהליך של שינוי מבני בייצוא.

אמיר ירון: אנחנו רואים, מחד, שייצוא הסחורות פחות או יותר קבוע בשנים האחרונות, ולעומת זה בקו הכחול בצד ימין אתם רואים ששיעור הייצוא של השירותים עולה בשיעור הרבה יותר גבוה מן ה-OECD.

אמיר ירון: זה בעצם המעבר מטכנולוגיות ישנות יותר, מנושא הסחורות, לכיוון הייצוא של השירותים.

אמיר ירון: בבנק ישראל אנחנו כל הזמן בוחנים את המגבלות על הייצוא.

אמיר ירון: יש לכם פה, מסקרים שלנו, את הדיווחים של חברות על מגבלה חמורה של שחיקת הרווחיות.

אמיר ירון: אתם רואים שבקצה יש עלייה מסוימת אבל זה עדיין ברמות שלא מגיעות לרמות של שחיקה שדווח עליהן בעבר.

אורית פרקש הכהן: מה זאת אומרת "מגבלת הרווחיות של החברות המייצאות"?

אורית פרקש הכהן: בעצם זה חברות שמודיעות שיש להן שחיקה ברווחיות?

אמיר ירון: כן.

אמיר ירון: זה סקרים, שהם מדווחים על שחיקה ברווחיות.

אמיר ירון: יש סקרים על שחיקה בהזמנות וכיוצא בזה.

אמיר ירון: אנחנו עוברים למדיניות המוניטרית.

אמיר ירון: לגבי האינפלציה – כפי שאתם רואים, בשנים עברו, בשנים 2016 ו-2017 האינפלציה הייתה שלילית.

אמיר ירון: לקראת שנת 2018 היא עלתה בכיוון של מעט מעל יעד האינפלציה, שהוא בין 1%–3%, וכרגע שנת 2019 הסתיימה ב-0.6%.

אמיר ירון: אתם רואים שם שני קווים: הקו בשחור הוא המדד הכללי והקו בכחול הוא המדד שמנוכה אנרגיה, פירות וירקות.

אמיר ירון: בנק ישראל כל הזמן בוחן את זה כי אנחנו כל הזמן רוצים לראות לאן המגמות הולכות, ואנחנו יודעים שבאנרגיה ובפירות וירקות יש תנודתיות גדולה מאוד, ולכן אנחנו מסתכלים על שניהם.

אמיר ירון: אין ספק שבקצה יש בהחלט איזו ירידה בסביבת האינפלציה.

אמיר ירון: יחד עם זה, אני רוצה להגיד שאם מסתכלים על תחזית חטיבת המחקר והמודלים שלנו, נושא השכר, שעליו דיברתי קודם ותיכף אדגיש אותו גם מכיוון הנושא של המדד של הבלתי סחירים והמדד של הסחירים, אלה רכיבים שונים של המדד, אנחנו צופים שבחצי השני של שנת 2020, בעיקר כשייצא מדד יוני הקודם, שהיה מדד חריג מאוד של מינוס 0.6%, האינפלציה תחזור לתחום התחתון של היעד.

אמיר ירון: אנחנו מפלחים את האינפלציה בכל מיני כיוונים.

אמיר ירון: דרך אחת לפלח את האינפלציה היא לפי מדד הבלתי סחירים לעומת המדד של הסחירים.

אמיר ירון: פה אתם יכולים לחשוב על אפקט אמזון, על הדברים שאתם קונים באינטרנט, ההשפעה של הגלובליזציה וכיוצא בזה.

אמיר ירון: אתם רואים שהמדדים האלה הם שליליים, הם משקפים את התגברות התחרות.

אמיר ירון: מאידך, במדד הבלתי סחירים אתם רואים שהאינפלציה היא בערך בממוצע של 1.5%, והשכר, כפי שאמרתי לכם, אנחנו צופים שימשיך להעלות באופן הדרגתי את האינפלציה לכיוון טווח היעד בחלקו התחתון בחצי השני של השנה.

אמיר ירון: חשוב מאוד כשמדברים על אינפלציה נושא הציפיות האינפלציוניות, איך הן נראות.

אמיר ירון: אתם רואים שהשוק מגלם ציפיות שהן סביב 1%, לא רחוק מהתחזית שלנו בראייה של שנה.

אמיר ירון: זה החלק העליון של השקף.

אמיר ירון: בחלק התחתון של השקף אתם רואים את הציפיות לאינפלציה משנה אחת עד שנתיים ומחמש ועד עשר שנים.

אמיר ירון: אתם רואים שפה אנחנו כבר עמוק בתוך טווח היעד.

אמיר ירון: אלה נקודות שמראות על יציבות בציפיות, וזה דבר חיובי.

אורית פרקש הכהן: יש לי שתי שאלות.

אורית פרקש הכהן: האחת, בכל המדדים אתם מנכים את רכיב האנרגיה, את החשמל ואת הגז הביתי.

אמיר ירון: הוא קיים.

אורית פרקש הכהן: בגדול הוא לא קיים.

אמיר ירון: במדד הכללי הכול נכלל.

אמיר ירון: המדד הכחול הוא מנוכה אנרגיה ופירות וירקות, שהם מאוד תנודתיים.

אמיר ירון: זה כדי לראות שאנחנו לא מוזנים ממשהו מאוד ארעי.

אורית פרקש הכהן: אני חייבת לשאול על זה כי גם בעובדה שהחשמל והגז מנוכים - - -

אמיר ירון: פה זה לא מנוכה.

אמיר ירון: פה המדד כולל את זה.

אורית פרקש הכהן: כתוב: "אנרגיה ללא חשמל וגז ביתי".

אמיר ירון: אבל הוא כולל את מדד האנרגיה.

אורית פרקש הכהן: אז מה שכתוב לא מדויק?

אמיר ירון: הוא מדויק.

אמיר ירון: זה אנרגיה ללא החשמל.

משה גפני: מה את רוצה לשאול?

אורית פרקש הכהן: ההערה שלי היא שמדובר במשתנה מפתח שמשפיע מאוד על יוקר המחיה, שמשתרשר למדדים משמעותיים: למדד הבנייה, ליוקר המחיה.

אורית פרקש הכהן: דרך אגב, התנודתיות שלו לא כל כך משתנה.

אורית פרקש הכהן: לכן רציתי לדעת האם אתם עושים גם את המדדים האלה בצירוף ובניכוי.

אמיר ירון: אנחנו עושים עם המון דברים.

אמיר ירון: הראיתי לכם פילוח מסוים מאוד.

אמיר ירון: אנחנו עושים הרבה פילוחים כדי למדוד בדיוק איך ולאן האינפלציה הולכת.

אמיר ירון: זה פילוח מסוים שהוא מקובל מאוד, שמשקף את החלקים שמושפעים.

אמיר ירון: מדד השכירים מושפע מאוד משער החליפין ומאותה מגמה של התגברות התחרות בעולם, לעומת מדדים אחרים שפחות מושפעים.

אמיר ירון: לכן אנחנו מסתכלים על זה, ואנחנו מסתכלים גם על הרבה דברים אחרים.

אורית פרקש הכהן: שאלה שנייה בנושא האינפלציה: האם אתם לוקחים בחשבון תרחישים שונים מבחינת הכלכלה העולמית, גם מבחינת הברקזיט, כפי שאמרת, גם מבחינת הסחר עם סין ומבחינת ההיערכות של המשטר הפיסקלי שלנו לתהליכים הללו?

אמיר ירון: קודם כול, זאת שאלה מצוינת.

אמיר ירון: אם מסתכלים על התחזיות שלנו, יש לנו תחזית מרכזית וסביבה אנחנו מספרים סיפור של סיכונים נוספים.

אמיר ירון: הם לוקחים בחשבון בדיוק את הנושאים שעליהם את מדברת: הסביבה העולמית, כמובן הסביבה הכלכלית פה.

אמיר ירון: אין ספק שיש היום אי-ודאות גדולה מאוד.

אמיר ירון: בהמשך אדבר עליה, על מה תהיה בדיוק הסביבה הפיסקלית.

אמיר ירון: לגבי הריביות – היה פה סיבוב מעניין בעולם.

אמיר ירון: כפי שאתם רואים, בקו הירוק זה הריבית של ה-Federal reserve בארצות הברית.

אמיר ירון: אתם רואים שפה היה צמצום של ההרחבה המוניטרית עד שבאמצע שנת 2019 הם הגיעו לעצירה ועשו תפנית לכיוון של הרחבה מוניטרית.

אמיר ירון: אתם רואים שלוש הורדות ריבית בתקופה האחרונה.

אמיר ירון: אתם רואים למטה בגרף הכחול שגם בנק ה-ECB, הבנק של אירופה, הוריד ריבית וגם הרחיב הרחבה מוניטרית.

אמיר ירון: פה היה שינוי.

אמיר ירון: כרגע האמריקאים, ה- Federal reserveמדבר על כך שאלא אם כן תהיה הרעה נוספת הם בעצם יעצרו שם.

אמיר ירון: אבל בעצם היה פה מעין שינוי בתוואי המוניטרי שהיה צפוי בתחילת השנה, ואין ספק שהוא גם השפיע עלינו מבחינת הכיוונים שאנחנו ראינו לגבי תוואי הריבית.

אמיר ירון: בתחילת השנה תוואי הריבית, המשק צמח, האינפלציה כבר ביוני הגיעה לכמעט 1.5%, הריביות בעולם הלכו לכיוון של העלאת ריבית.

אמיר ירון: ופה נעשה מעין U-turn, וכמובן שה-U-turn הזה גם השפיע עלינו.

אמיר ירון: למרות כל השינויים האלה הפעילות הכלכלית לא נמדדת רק על ידי הריבית הנומינלית.

אמיר ירון: היא נמדדת בעיקר על ידי הריבית הריאלית.

אמיר ירון: פה נתתי לכם דוגמית של הריבית הריאלית במדינות שונות.

אמיר ירון: אתם רואים שהיא שלילית מאוד במדינות אירופה, ואתם רואים שישראל הרבה יותר קרובה במובן הזה לארצות הברית מאשר למדינות אירופה לפי העקום הזה.

אמיר ירון: זה משקף חלק מן הפעילות שלנו ומזה שאנחנו בעצם פועלים מול אירופה ומול ארצות הברית וזה חלק מן התוואי שעומד לנגד עינינו בנושא הזה.

אמיר ירון: מילה אחת על שער חליפין – כפי שאתם יודעים, השקל תוּסף במעט מעל 8% מתחילת השנה ביחס לדולר מתחילת שנת 2019.

אמיר ירון: אתם רואים בקו הנומינלי אפקטיבי, שזה בעצם סל מטבעות שמשקף יותר את כל הפעילות, אתם רואים שם בקצה איזו עלייה, שמשקפת את ההתערבות של בנק ישראל בתקופה האחרונה בשער החליפין.

אמיר ירון: יש לי פה עוד שקף נוסף שמראה לכם שבסך הכול, כפי שאמרתי, בשנה וכמה חודשים במהלך שנת 2019 השקל תוּסף אבל בתקופה האחרונה רוב המטבעות האחרים, כפי שאתם רואים, התחזקו אל מול הדולר ואילו אנחנו נשארנו באותו מקום.

אורית פרקש הכהן: זה היה חלק ממדיניות אקטיבית כדי לשמור על הייצוא?

אמיר ירון: זה חלק מן המדיניות שלנו.

אמיר ירון: חשוב להדגיש, במובן מסוים המדיניות שלנו לא השתנתה באלמנט הפילוסופי.

אמיר ירון: אנחנו רוצים לתת לשוק לעבוד כאשר השוק עובד.

אמיר ירון: אנחנו מאמינים שבשער החליפין יש חלון שמשקף ותומך בפעילות נאותה ויציבות מחירים.

אמיר ירון: אם יש סטייה, אם בגלל אלמנטים ריאליים או בגלל אלמנטים פיננסיים, אנחנו יודעים להתערב.

אמיר ירון: אנחנו נחושים, אנחנו יודעם מה אנחנו עושים.

אמיר ירון: אנחנו עושים את זה בכל הדרכים שלנו, ופה אתם רואים את התוצאה.

אמיר ירון: אתגרי המשק – אגיד מספר מילים על הטווח הקצר והטווח הארוך.

אמיר ירון: הטווח הקצר הוא בין שנה לשלוש שנים.

אמיר ירון: אין ספק שפה עומד לנגד עינינו הגירעון הפיסקלי המבני.

אמיר ירון: ברקע גם כל נושא גודל ההוצאה האזרחית הקיימת ונטל המס הקיים, וכמובן כל ממשלה שתיכנס תצטרך להחליט בדיוק איזה תמהיל היא בוחרת כדי להפחית את הגירעון הזה.

אמיר ירון: מנגד, בטווח ארוך יותר אנחנו רואים את נושא הפריון.

אמיר ירון: פה יש מספר נקודות מרכזיות לשיפור הפריון: שיפור הון פיזי, שיפור תשתיות, שיפור ההון האנושי ושיפור עשיית עסקים.

אמיר ירון: אפרט על זה בהמשך.

אורית פרקש הכהן: יש לי שאלה לגבי השקף הקודם.

אמיר ירון: רק תני לי להמשיך.

מיקי לוי: לא אפריע לך, אבל גם אני בהמשך רוצה לדבר על נטל המס.

אורית פרקש הכהן: בינתיים אתה מתקדם.

אמיר ירון: אני מתקדם ותני לי לנסות לענות.

אורית פרקש הכהן: אבל אני רוצה לדבר על הטווח הקצר.

אמיר ירון: אני ארחיב עליו, אגיע אליו בעוד רגע, אני לא בורח ממנו.

אמיר ירון: כפי שאתם רואים, פה יש הצלחה כבירה של שנים עברו, שמראה אחריות פיסקלית של הממשלות.

אמיר ירון: הצלחנו לייצר את החוב–תוצר סביב 60% כמעט מ-100% וזה בהחלט נכס אסטרטגי של המדינה.

אמיר ירון: חייבים וצריכים לשמר אותו בהמשך.

אמיר ירון: זה פחות או יותר איפה שאנחנו נמצאים כרגע.

אמיר ירון: בקצה זה האומדן.

אמיר ירון: ב-2019 אנחנו רואים – זה לא חדש – האומדן כרגע לגירעון הוא 3.7% תוצר.

אמיר ירון: הקו האדום הוא היעד שהיה 2.9%.

משה גפני: מי צודק בנושא הגירעון, הממשלה?

משה גפני: אגף התקציבים או ראש הממשלה?

משה גפני: מי צודק?

אמיר ירון: אתם יכולים לשאול את השאלה: אם הגירעון עלה ל-3.7% איך זה שהחוב–תוצר לא זינק כלפי מעלה?

אמיר ירון: השקף הזה אמור להסביר את זה במילים פשוטות.

אמיר ירון: יש לך חוב ויש לך תוצר.

אמיר ירון: בחוב יש חוב שקלי וחוב מט"חי.

אמיר ירון: מדד מחירי התוצר עלה יותר ממדד המחירים לצרכן, כך שעליית המחירים הגדילה את התוצר יותר מאשר את החוב.

אמיר ירון: זה כמובן הביא לצמצום למרות הגירעון, וכמובן חל ייסוף משמעותי מתחילת השנה.

אמיר ירון: חשוב פה להדגיש: למרות שהחוב הריאלי גדל המשתנים הנומינליים משכו את יחס החוב לתוצר כלפי מטה.

אמיר ירון: בראייה תכנונית קדימה חשוב להבין שהשינויים בין מדד המחירים למדד מחירי התוצר, אי אפשר לבנות עליהם על פני העתיד שהם ייפתרו כך.

מיקי לוי: זה ייגמר באיזשהו שלב.

אמיר ירון: הם צפויים לעלות כלפי מעלה בטווח הארוך.

אמיר ירון: זה בנקודה הזאת.

אמיר ירון: לגבי נושא הגירעון – בצד שמאל אתם רואים את צפי הגירעון תחת הנחות שונות לגבי התאמות ההוצאה של הממשלה.

אמיר ירון: הקו השחור מייצג את הגירעון הצפוי בהתאם להחלטות קיימות ובמידה ואלו לא ישתנו.

אמיר ירון: דרך אגב, זה דבר שהצגנו לאורך זמן רב.

אמיר ירון: התוואי הזה מביא לעלייה משמעותית ביחס חוב–תוצר.

אמיר ירון: זה הקו השחור בצד ימין.

אורית פרקש הכהן: הוא בעצם מדרדר גם את היחס חוב–תוצר.

אמיר ירון: ברור.

מיקי לוי: טוב שזה בצבע שחור, אבל זה היה צריך להיות קו שחור עבה יותר.

אמיר ירון: אני רוצה להדגיש שגם הקו בצבע האפור בצד שמאל, שהוא סביב 3% של גירעון, גם הוא מביא בצד ימין לעלייה ביחס חוב–תוצר.

אורית פרקש הכהן: אני חייבת לשאול כאן שאלה.

אמיר ירון: אמשיך ואז אענה לך.

משה גפני: אורית, אני רוצה שהוא יסיים את הסקירה.

אורית פרקש הכהן: אני חייבת להבין את מה שהוא סוקר.

משה גפני: בסדר, יהיה לך זמן לשאול שאלות.

אמיר ירון: אני בכוונה הולך לאט.

אמיר ירון: המודלים שלנו מדברים על כך שכדי שהקו בצד ימין, היחס חוב–תוצר יהיה יציב, סביב 60%, הגירעון שתומך בזה הוא גירעון סביב 2.5%.

אורית פרקש הכהן: זה מנותק מן המציאות כרגע.

אמיר ירון: ב-2020 יהיה תקציב המשכי, שעליו ארחיב עוד בהמשך.

אמיר ירון: במידה והוא יחול על כל השנה אז צפי הגירעון ל-2020 הוא כ-3.3% תוצר.

אמיר ירון: במידה והצמצום בהוצאות יהיה פרמננטי – והוא כנראה לא יוכל להיות כזה – אזי ב-2021 יהיה צורך בצמצום נוסף של עוד כ-0.75% תוצר כדי לייצב את זה סביב 2.5% תוצר שציינתי קודם לכן.

מיקי לוי: על פי חוק.

אמיר ירון: יחד עם זאת, זה לא ההתכנסות הפיסקלית האופטימלית שמשקפת את האבחון הכלכלי ואת העדפות הממשלה והכנסת.

אמיר ירון: בכל מקרה, על פני השנתיים, גם אם יהיה התסריט הזה שאמרתי, תקציב המשכי לאורך כל הדרך, יהיה פה צמצום בין ה-4.5% שרואים שם לבין ה-2.5%, על פני השנתיים האלה של כ-2% תוצר, שהם במצטבר כ-30 מיליארדי שקלים.

אמיר ירון: זו ההתמודדות שעליה מדובר.

אמיר ירון: אורית, אני חושב שעניתי על הכול.

אורית פרקש הכהן: אני רוצה לחזור לנושא הגירעון.

משה גפני: אתה סיימת?

אמיר ירון: לא, יש לי עוד.

משה גפני: אין לך הרבה זמן.

אורית פרקש הכהן: בכל זאת אני רוצה לשאול שאלה על נושא הגירעון.

אורית פרקש הכהן: כשמסתכלים על עמוד 21 במצגת, אתה מתאר גירעון פיסקלי בין 4%–4.5%.

אורית פרקש הכהן: בשקף בעמוד 25 אתה מתאר בשנה–שנתיים הקרובות גירעון ללא צעדים, שהולך ומחמיר בין 4.2%–4.6%.

אורית פרקש הכהן: אני רוצה לדעת האם ללא טיפול בסוגיה - - -

אמיר ירון: את רואה שאחרי כן הוא יורד ל-4.5%.

אורית פרקש הכהן: כן, אבל אלה הסכומים.

אורית פרקש הכהן: הם סכומים חריפים של חריגה מן היעד החוקי של 2.5% ולמטה מכך לפי החוק.

אורית פרקש הכהן: בגלל שכולנו קראנו שהצגת את הנושא הזה לממשלה בשבוע שעבר רציתי לשאול, בוודאי לאור אמירות ראש הממשלה, ששמעתי שקיבלו פומבי, שבמסגרתן ראש הממשלה הודיע לפקידי משרד האוצר, שהציגו את אותם הנתונים ממש, שהם לא מבינים על מה הם מדברים.

אורית פרקש הכהן: אני רוצה לשאול אותך האם המשך ההתעלמות מן המצב הזה, מה המשמעות של ההחרפה ביחס לחוב–תוצר?

אורית פרקש הכהן: האם אנחנו חשופים לחשש של הורדה בדירוג האשראי של מדינת ישראל?

אורית פרקש הכהן: זו שאלה ראשונה.

אורית פרקש הכהן: שאלה שנייה: מה צריך להיות יעד הגירעון האמיתי?

אורית פרקש הכהן: שמעתי גם קולות שאומרים: פשוט נעלה את יעד הגירעון החוקי, נקבע שמדינת ישראל יכולה לחיות בסביבת גירעון של 3.8% ואז אין בעיה עם הפער.

אורית פרקש הכהן: זה כמו המים בכנרת – כל פעם ננמיך את הקו האדום.

אורית פרקש הכהן: אלה שתי השאלות שלי.

אורית פרקש הכהן: ראשית, מה יקרה לדירוג האשראי, ושנית, האם נכון שהנתונים הללו, מה יעד הגירעון הראוי למדינת ישראל מבחינתך.

משה גפני: אורית, שלושה דברים.

משה גפני: א', לגבי המים בכנרת – הדוגמה לא טובה בגלל שהמים בכנרת, ברוך ה', עוד מעט יגיעו למצב טוב.

אורית פרקש הכהן: עדיין יש קו אדום.

אורית פרקש הכהן: אבל הרעיון היה להגיד: לא נשנה את הנורמה כדי להתעלם מן הבעיה.

משה גפני: שתי השאלות ששאלת הן לא שאלות להסבר, הן שאלות שתצטרכי להגיד אותן.

משה גפני: זאת עמדתך, וזה בסדר.

משה גפני: אבל את מדברת כבר על דברים שהם במדיניות, שצריך לקבל בהם החלטות.

משה גפני: הוא לא יכול לענות על זה.

אורית פרקש הכהן: ממש לא.

אורית פרקש הכהן: נגיד בנק ישראל אמור לדעת את ההשלכות על הידרדרות ביחס חוב–תוצר.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: אנחנו רוצים להתקדם.

אמיר ירון: אני רוצה להתקדם.

אמיר ירון: אני נותן לך פה עובדות מפורטות מאוד לאור ניתוח.

משה גפני: את יכולה להגיד לו אחרי זה שאת חושבת שנגיד בנק ישראל צריך להתערב.

אמיר ירון: לפי המודלים שלנו גירעון של 2.5% הוא שתומך ביחס חוב–תוצר שימשיך להתייצב סביב 60%.

מיקי לוי: נהדר, אבל אתה היועץ הכלכלי של ראש הממשלה על פי חוק.

מיקי לוי: אני ממשיך את דבריה של אורית: הקסם הזה של הגדלת הגירעון ל-3.9%, 3.4%, אני לא יודע לְמה הם רוצים, במקום לרדת על פי חוק ל-2.5%, זה מבחינתנו אסון כלכלי לטווח ארוך?

אמיר ירון: אני מציג לכם את המשמעויות.

אמיר ירון: כאשר תהיה ממשלה שתוכל לקבל החלטות, כפי שאני מצביע על הדברים, ההחלטות יהיו לא קלות כי יש פה פער.

אמיר ירון: נקבתי אפילו במספר.

אורית פרקש הכהן: האם יש צעדים שאפשר כבר לעשות לדעתך?

מיקי לוי: לא, אין מה לעשות, אין ממשלה.

אורית פרקש הכהן: אני לא מסכימה.

אורית פרקש הכהן: יש ממשלה.

אורית פרקש הכהן: בתור ממשלת מעבר של ממשלת מעבר, בתחומים אחרים היא פעילה מאוד.

אורית פרקש הכהן: בתחום הכלכלי היא קוראת לעצמה פתאום ממשלת מעבר.

אמיר ירון: הצבעתי על המשמעויות גם של התקציב ההמשכי, הצגתי אותן פה, ואפילו יותר מזה – השקף הזה נמצא אצלכם – רציתי להגיד שלתקציב ההמשכי יש משמעויות עוד יותר כואבות בתחילת השנה בגלל שצריך לשלם את פירעון החוב באופן דיספרופורציוני בתחילת השנה.

אמיר ירון: לא אכנס כרגע לנתונים.

משה גפני: אמיר, אין לך עוד הרבה זמן.

משה גפני: בבקשה.

אמיר ירון: אני יודע.

אמיר ירון: יש פה לא מעט שאלות.

אורית פרקש הכהן: אנחנו הגוף שמפקח על הרשות המבצעת.

אמיר ירון: נתנו לכם פירוט עמוק מאוד פה.

אמיר ירון: לגבי הפריון – פריון העבודה בישראל נמוך יחסית, כפי שאתם רואים, בהשוואה ל-OECD.

אמיר ירון: אנחנו צריכים לשאוף עוד מעבר לממוצע ה-OECD.

אמיר ירון: אתם רואים שזה לא תופעה זמנית.

אמיר ירון: בחצי השני של השקף אתם רואים שהפער בין הקווים לא נסגר, הוא כך כבר על פני מספר שנים.

אמיר ירון: מאיפה באה הצמיחה עד היום במובנים מסוימים?

אמיר ירון: היא באה על ידי גידול בשיעור התעסוקה כמעט בכל המגזרים, למעט שני מגזרים: נשים ערביות וגברים חרדים.

אמיר ירון: כיום כדי להגדיל את הצמיחה אנחנו רוצים להתמקד בנושא הפריון.

אמיר ירון: פה אני רוצה להתמקד בארבעת הנושאים האלה.

אמיר ירון: אעבור עליהם מהר בגלל מגבלת הזמן.

משה גפני: אני סובל בגלל מגבלת הזמן.

משה גפני: אתן לך.

מיקי לוי: הדברים שלו כל כך חשובים לעתיד הכלכלי של מדינת ישראל ולא מספיק לי איתו 20 דקות, אני רוצה סמינר שלם.

משה גפני: במגבלת הזמן דווקא רציתי לדבר על נושא הגברים החרדים.

משה גפני: אני עוסק בזה ועסקתי בזה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו נשמח לשמוע.

משה גפני: מה עשו בעניין הזה?

משה גפני: כלום.

משה גפני: אנשים רוצים לצאת לעבוד וזורקים אותם.

משה גפני: בקיצור, לא מקיימים את החוק שהעברנו על העדפה מתקנת לגברים חרדים.

משה גפני: אפשר כל הזמן לנופף בדגלים.

משה גפני: עברת כבר על השקף הזה?

אברהם (אבי) ניסנקורן: השקף הקודם הוא שקף חשוב מאוד, למרות לחץ הזמן, השקף בעניין ההשתלבות בשוק העבודה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו רואים שיש פה שיעור נמוך מאוד של השתתפות אוכלוסיות מסוימות בתעסוקה, ואנחנו רואים גם שבניגוד להחלטת הממשלה יש קיפאון, אין גידול בהשתתפות של חלק מן האוכלוסיות.

אמיר ירון: בקרב נשים חרדיות אתה רואה שהן כמעט הגיעו לממוצע.

משה גפני: עזוב את החרדיות.

משה גפני: אנחנו מדברים על החרדים.

מיקי לוי: החרדיות הן כמעט ברף העליון.

מיקי לוי: הלוואי על כולם.

משה גפני: לא משנה, אבל אני מדבר על החרדים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: נשים חרדיות שהן ברף העליון, השאלה באיזו רמת משרה הן נמצאות ובאיזה פריון.

ינון אזולאי: הן ברף העליון אבל השכר שלהן נמוך מאוד.

אמיר ירון: פירטתי את זה בכנס אחר.

אמיר ירון: לא הבאתי את כל הנתונים לכאן.

אמיר ירון: אוכל להגיד על זה כמה מילים באופן כללי.

משה גפני: יש שאלה אחת:

משה גפני: מה עושים בכדי שהרף של הגברים החרדים יעלה?

משה גפני: עשו משהו?

משה גפני: דיברו משהו?

משה גפני: יש חקיקה בעניין הזה?

משה גפני: מה עשו?

אברהם (אבי) ניסנקורן: ובפריון גבוה.

משה גפני: מה עשו?

משה גפני: שנדע רק.

משה גפני: כל פעם מישהו מנפנף: עוד מעט תהיה מערכת בחירות, יגידו שהחרדים לא עובדים, יהיה מי שיגיד את זה.

ינון אזולאי: בבחירות כל החרדים עובדים...

משה גפני: שיעבדו במשך כל השנה.

משה גפני: אנשים רוצים לעבוד ורוצים להתפרנס ולא נותנים להם.

משה גפני: מה דעתכם?

משה גפני: האם נתת את דעתך לעניין הזה?

משה גפני: אתה רוצה הרי שגברים חרדים יעבדו ויתפרנסו כפי שצריך.

משה גפני: השאלה מה נעשה עם העניין הזה.

משה גפני: האם עשו משהו?

משה גפני: האם התקדם משהו?

משה גפני: כאשר אתה אומר את הנתון אתה צריך להגיד גם: זה שכר ושוברו בצדו.

ינון אזולאי: ישב פה הנציג ואמר שלא התקדם כלום.

אמיר ירון: אני בכל זאת רוצה לומר משהו על המיומנויות, וזה כולל כמעט את כל האוכלוסייה.

אמיר ירון: למרות שיש המון שנות לימוד בישראל, כשזה מתורגם למיומנויות אנחנו רואים בצבע כחול איפה ישראל נמצאת לעומת ה-OECD.

אמיר ירון: לצערי אנחנו בולטים בעיקר בכך שכאשר מחלקים את הפערים בינינו לבין ה-OECD, בחלק התחתון של השקף, הפער הגדול ביותר הוא דווקא בעשירונים התחתונים וזה משקף את אי-השוויון הגדול במיומנויות.

אמיר ירון: פה כמובן צריך לסגור פערים.

אמיר ירון: דרך אגב, נושא המיומנויות, למרות שמבחן פיא"ק (PIACC) הוא על אנשים בוגרים, אנחנו רואים שהפער מתחיל כבר בגילאים צעירים יותר.

אמיר ירון: יש פה את מבחן פיז"ה.

אמיר ירון: אתם רואים את ההבדלים בין האוכלוסיות.

אמיר ירון: עדיין אנחנו מתחת ל-OECD בגילאי 15 שנים.

אמיר ירון: אתם רואים שהציונים האלה לא מתכנסים.

אמיר ירון: בקו הכחול זה ישראל.

אמיר ירון: זה על פני זמן.

אמיר ירון: הקו הכתום הוא ה-OECD.

אמיר ירון: אתם רואים שהפערים פה נשמרים ובוודאי לא נסגרים.

אמיר ירון: זה נושא המיומנויות.

עודד פורר: יש לי שאלה בנושא הזה.

עודד פורר: מה שאנחנו רואים פה על מבחני פיז"ה לא כולל את כל האוכלוסייה היהודית.

אמיר ירון: זה לא כולל את כל האוכלוסייה.

אמיר ירון: בשביל זה אתה צריך את מבחני המיצ"ב.

עודד פורר: איזו אוכלוסייה זה לא כולל?

אמיר ירון: הוא לא כולל את האוכלוסיות שלא לוקחות את הבחינה הזאת.

עודד פורר: כלומר המגזר הערבי והמגזר החרדי לא נמצאים שם, ועדיין אנחנו רואים ירידה.

אמיר ירון: הערבים נמצאים שם.

עודד פורר: רק המגזר החרדי לא נכלל שם?

אמיר ירון: הוא לא נכלל שם.

אמיר ירון: אני חייב להגיד לגבי האי-שוויון שרואים בשקף הזה, הוא כולל את כל האוכלוסיות.

אמיר ירון: אני רוצה לומר משהו על נושא ההשקעה.

עודד פורר: כלומר האתגר גדול יותר ממה שרואים פה, אם אני מסתכל על כלל האוכלוסייה.

אמיר ירון: האתגר הוא בכל הרבדים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו רואים שיש פה כרגע הנצחה של אי-שוויון.

אמיר ירון: עוד פעם, זה בתחום המיומנויות.

אמיר ירון: נושא ה-Gimic Coefficient, שהוא מדד אחר לאי-שוויון, דווקא חלה בו ירידה בשנים האחרונות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ג'יני זה משהו אחר, ג'יני זה צד ההכנסה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה מושפע מדברים אחרים, כמו עליית שכר המינימום.

אמיר ירון: אני מסכים איתך.

אמיר ירון: כנראה לא אגיע לדבר על זה, על כל נושא המדיניות, איך לנסות לשפר את הדברים האלה.

אמיר ירון: אין ספק שהגיל הרך, ואפילו הרבה יותר רך מגיל 15 שנים, כל המחקרים היום מראים שהאופציה של איך אתה תלמד בעתיד, הזרעים לזה נקבעים כבר בגיל הרך.

אמיר ירון: לכן המיומנויות בגיל צעיר חשובות מאוד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: נתת סקירה ארוכה מאוד של המצב הפיסקלי והמדיניות הפיסקלית והצורך לא לחרוג מיעד הגירעון, ופה בעצם אתה מגיע לשאלה איך אנחנו מגדילים את העוגה, את התוצר.

אמיר ירון: אגיע גם לזה.

אמיר ירון: אין ספק שיש פה אתגרים בטווח הקצר ובטווח הארוך.

אמיר ירון: מפאת הזמן, אתם רואים פה בשקף שנושא ההשקעה במלאי ההון בישראל הוא לא גבוה.

אמיר ירון: זה כמובן גם משפיע על הפריון לעובד וחשוב להגדיל אותו.

אמיר ירון: חבר הכנסת גפני, יש כאן שקף לגבי צפיפות תנועת כלי הרכב, וגם נושא שיעור הנסיעות בתחבורה ציבורית, איפה אנחנו ביחס למדינות אחרות.

אמיר ירון: אנחנו כמובן שואפים לשיפור.

אמיר ירון: בנושא רגולציה ובירוקרטיה – חל שיפור מסוים אבל עדיין אנחנו לא נמצאים במקום שהיינו רוצים להיות בו.

אמיר ירון: לא אלאה אתכם.

אמיר ירון: יש נתונים על כמה טפסים צריך למלא, כמה מאותם טפסים הם דיגיטליים או לא דיגיטליים.

אמיר ירון: אנחנו חייבים לקדם את הנושא הזה בסקטור הציבורי.

אמיר ירון: יש פה מספר שקפים, שמפאת קוצר הזמן אשאיר לכם לקרוא אותם, שכולם באים מהדוח המיוחד של חטיבת המחקר, על שיפור הפריון.

אמיר ירון: מה שיפה פה הוא שההמלצות הפעם הן ברמה מאוד אופרטיבית.

אמיר ירון: אתם רואים לדוגמה: נושא של שיפור איכות המעונות בגיל הרך; נושא חשוב של תגמול מורים בתחילת דרכם.

אמיר ירון: אני רק נותן לכם highlights.

משה גפני: אני חותם על כל מה שכתבת.

משה גפני: מה עושים כדי שזה יקרה?

אמיר ירון: הנושא של קידום הטבות שיעודדו פעילות בעלת השפעות חיצוניות חיוביות בנושא של ההון הפיזי; הנושא של תשתיות – המטרו הוא פרויקט עתיר.

אמיר ירון: פה אני יכול להגיד לכם, מה שחשוב זה ודאות רגולטורית.

אמיר ירון: חשוב שהתכנון יתבצע בצורה שתאפשר למשקיעים להיכנס לפרויקט הזה, והכי חשוב שראש עיר אחד לא יעצור ראש עיר אחרת.

אמיר ירון: פה חייבת להיות ודאות רגולטורית, שתבוא או על ידי איזשהו גוף או על ידי רשות מטרופולינית.

אמיר ירון: יש עוד צעדים משלימים שכמובן אמורים לעזור בכל הנושאים הללו.

אמיר ירון: לא אעבור עליהם אחד-אחד.

אמיר ירון: בנושא הרגולציה צריך למצוא קביעת יעדים לתמרוץ המגזר העסקי לאימוץ הדיגיטציה.

אמיר ירון: חבר הכנסת שאל אותי – רק אחזור לשקף הזה – על הטווח הקצר לעומת הטווח הארוך.

משה גפני: למה אמרת שהטבות המס, הביטול ההדרגתי שלהן הוא על פי קריטריון הייצוא?

משה גפני: למה זה לפי קריטריון הייצוא?

משה גפני: יש פה חברה שנמצאת בגבול הצפון.

אמיר ירון: אני אומר שיכול להיות לך סופרמרקט.

אמיר ירון: להיפך, אני אומר: לפי קריטריון אפקטיביות כלכלית.

אמיר ירון: הייצוא הוא רק אחד מהם.

משה גפני: יפה.

משה גפני: אבל הבעיה היא שלא היית פה בוועדה.

משה גפני: אנחנו רבים על זה עם משרד האוצר כל הזמן ולא מצליחים.

משה גפני: אז תבוא לעזור לנו.

משה גפני: רבנו איתם על זה.

אמיר ירון: זה מופיע פה בריש גלי.

אמיר ירון: אני רוצה לומר מספר מילים לסיום כי נשאלה פה שאלה על ההשקעות.

אמיר ירון: אין ספק שהמטרו כרוך בהשקעות, נושא החינוך שהזכרתי כרוך בהשקעות.

אמיר ירון: הדברים האלה כרוכים בתכנון שייקח מספר שנים, בטח המטרו.

אורית פרקש הכהן: בעיקר ביכולת ביצוע, אפילו יותר מאשר בתכנון.

אמיר ירון: בנושא המטרו, לדוגמה, חייב להיות תכנון מדוקדק.

אמיר ירון: גם בנושא של החינוך והתמרוץ הזה ואימוץ קריטריונים – גם פה צריכים להיכנס לתכנון.

אמיר ירון: לכן אני כל הזמן אומר: בטווח הקצר צריך לנסות להביא לייצוג של התכנסות פיסקלית, לנצל את הזמן הזה ליצור מרחב פיסקלי כך שנוכל להגיע לאותן השקעות.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: תיכף יהיו כמה שאלות ואז תוכל להתייחס.

אמיר ירון: יש לי עוד שלושה שקפים ובזה אסיים.

משה גפני: אני עושה הכול כדי להגיע לשאלות.

משה גפני: בבקשה.

מיקי לוי: תנו לנגיד לסיים.

אמיר ירון: יש פה מספר שקפים שאמורים לשקף את המעבר לדיון יותר על בנק ישראל.

אמיר ירון: בחזית שלנו כרגע זה ההשתנות של הסביבה, החדשנות.

אמיר ירון: אתם רואים פה שקף שאומר לכם שאנחנו בעצם צופים סביבה משתנה בכמה פאזות: השתנות חברתית בכל מיני אספקטים, מנושא של אורך החיים, שעלול להשפיע על הריבית הטבעית; כמובן השתנות טכנולוגית; והשתנות גלובלית.

אמיר ירון: זה משליך על המון נושאים.

אמיר ירון: יש פה רק מספר קטן של נושאים שעומדים לנגד עיני בנק ישראל מבחינת אתגרים: סביבת ריבית ואינפלציה נמוכים בעולם; שינויי נתונים – ביג דאטה וכיוצא בזה; השתנות המודלים הכלכליים – מה קורה עם עקומת פיליפס וכיוצא בזה; התפתחות טכנולוגיות חדשניות שמשפיעות על הבנקאות ושוק הפיננסים ומשפיעות אולי גם על תמסורת של המדיניות המוניטרית.

אמיר ירון: אתם רואים שם מערכות ושיטות תשלום מתקדמות – זה אחד הנושאים הכי חשובים שמשנים היום את פני המשק הכלכלי; נושא של מטבעות דיגיטליים; שימוש במזומן; סיכונים חדשים, כמו סייבר, סיכונים ממשיים וכיוצא בזה.

אמיר ירון: לא אלאה אתכם בכל הנושאים.

אמיר ירון: זה הוביל אותי ואת בנק ישראל – זה היה אמור להיות המעבר לכיוון הדיון על התקציב – לאסטרטגיה.

אמיר ירון: בעצם מאז כניסתי אנחנו נמצאים בתהליך של בחינת האסטרטגיה, בחינת הצרכים של בנקים מרכזיים.

אמיר ירון: עסקנו בזה בעבודה רוחבית, השווינו לבנקים מרכזיים אחרים.

אמיר ירון: כמובן הסתכלנו על הקונטקסט הישראלי, שהוא חשוב מאוד.

אמיר ירון: למעלה אתם רואים את שלוש הנקודות שמופיעות בחוק בנק ישראל: שמירה על יציבות מחירים; תמיכה בצמיחה, תעסוקה וצמצום פערים; ותמיכה ביציבות פיננסית.

אמיר ירון: אנחנו רוצים ליצוק לזה תוכן בכך ש"הבנק יתרום לשגשוג המשק הישראלי הצועד אל כלכלת המחר, תוך תמיכה ביציבותו ולעידוד התחרות" – זה מופיע בחלק מן הדי-אן-אי שלנו עכשיו – "החדשנות והשירות ללקוחות במערכת הפיננסית.

אמיר ירון: "

משה גפני: בעניין יציבות פיננסית מה עשיתם?

אמיר ירון: רק אשלים ואחזור לשאלה שלך.

אמיר ירון: זה כמובן משליך על מספר התאמות שאנחנו עושים בבנק ישראל לצורך הנושא הזה.

אמיר ירון: שאלת אותי בהתחלה ושאלת אותי עכשיו על נושא היציבות הפיננסית.

אמיר ירון: אתחיל בתשובה לשאלה הזאת.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מאיפה בא הציטוט הזה?

אמיר ירון: זה ממסמך פנימי שלנו.

אמיר ירון: אנחנו מגבשים את האסטרטגיה שלנו כרגע.

אברהם (אבי) ניסנקורן: למה למשל לא מופיע במשפט הזה גם צמצום פערים?

אמיר ירון: הוא מופיע בכותרת.

אמיר ירון: זה בלתי נפרד, זה חלק בחוק.

אמיר ירון: לגבי הוועדה ליציבות פיננסית – זה חוק חשוב שכבר מיושם.

אמיר ירון: היו לנו מספר פגישות עם כל הרגולטורים.

אמיר ירון: יש לנו תוכנית עבודה מוסדרת, שבה כמעט כל הרגולטורים כבר הציגו את הנושאים שתחת חסותם, קודם כול כדי שתהיה שפה משותפת בין הרגולטורים.

אמיר ירון: אנחנו עכשיו בתהליך שבו אנחנו אמורים לתכלל.

אמיר ירון: הרי הרעיון המרכזי של הוועדה הזאת הוא שיהיה איזשהו גוף שמצליח לראות, היות והיום יש פעילות פיננסית חוצת-תחומים, שנוכל להסתכל על כל הנושא הזה ולתכלל אותו.

משה גפני: לא הבנתי כל כך.

משה גפני: כשהביאו לפה את הצעת החוק הבנתי שבאופן מיידי, באותו זמן כבר מקימים את הוועדה.

משה גפני: עד לרגע זה הוועדה לא הוקמה.

אמיר ירון: אז לא הבנת אותי.

אמיר ירון: הוועדה הוקמה וכבר נפגשת באופן קבוע.

משה גפני: חבל שלא היית פה כדי לראות איזה לחץ.

משה גפני: היה נראה שהכול דחוף.

משה גפני: נכון או לא נכון?

אמיר ירון: לא אתייחס ללחץ.

אמיר ירון: חבר הכנסת גפני, אתייחס רק לעובדה שהוועדה הוקמה והיא פועלת ועובדת.

משה גפני: ההערה שלי נרשמה בפרוטוקול.

משה גפני: לא ראיתי את החשיבות, מה עשו בינתיים.

משה גפני: מאז כבר עבר זמן רב, שנתיים.

קריאה: שנה.

משה גפני: אם עכשיו הייתה בעיה עם היציבות הפיננסית, הוועדה הזאת הייתה יכולה לתפקד?

אמיר ירון: היא מתפקדת.

משה גפני: אולי אני טועה.

משה גפני: מה לעשות, אני לא למדתי לימודי ליבה אז אני לא יודע...

משה גפני: שמענו את הבעיה, בסדר.

משה גפני: איזו מלחמה הייתה פה.

אמיר ירון: אני לא יכול לדבר על זה.

אמיר ירון: אני יכול להגיד לך שמאז שנכנסתי הוועדה עובדת בצורה מסודרת, נפגשת ועובדת בצורה מקצועית לפי מודלים.

משה גפני: טוב, אני שמח.

משה גפני: אתה יכול להגיד משפט לגבי קרן העושר?

משה גפני: אתם עובדים?

משה גפני: בגלל שצריך להעביר כבר כסף.

אורית פרקש הכהן: אתה יודע שבשבוע שעבר הוצאתי מכתב ספציפי לנגיד.

אורית פרקש הכהן: קיבלתי תשובה ויש לי שאלות נוספות.

משה גפני: אני שואל באופן כללי.

משה גפני: חוקקתי את החוק ואני רוצה לדעת האם זה עובד או לא עובד.

אורית פרקש הכהן: אם אתה שואל כללית אז אשמח להצטרף לשאלה.

משה גפני: קודם שהוא יגיד.

משה גפני: תתייחס גם לתשובתך למכתב של אורית פרקש הכהן.

משה גפני: בבקשה, משפט: עובד או לא עובד?

משה גפני: ואם עובד – איפה הכסף?

אמיר ירון: הכסף אמור להיכנס בסוף שנת 2021, זה לפי רשות המסים.

משה גפני: קבענו שברגע שנכנס מיליארד שקל - - -

אורית פרקש הכהן: לפי תחזיות הממשלה זה היה אמור לקרות בשנת 2018, במקור, על פי מה שהוצג לממשלה.

אורית פרקש הכהן: אני לא באה אליך בטענות.

משה גפני: את לא מאשימה אף אחד.

אורית פרקש הכהן: אני מאשימה את הגורמים.

אורית פרקש הכהן: בסוף הסיפור הזה נופל בין הכיסאות.

שלמה קרעי: לפחות הגז לא נשאר באדמה כמו אצלכם.

משה גפני: לא נתחיל את הוויכוח הזה, אחרת לא נסיים.

משה גפני: בבקשה.

אמיר ירון: התמלוגים אמורים להיכנס אלינו בסוף שנת 2021.

אמיר ירון: נושא הקרן – אנחנו בבנק עושים את כל מה שאנחנו יכולים, יש כל מיני אספקטים טכניים של התקשרויות - - -

משה גפני: ועדת ביקורת הקמתם?

פרנסואז בן-צור: אי אפשר להקים.

אמיר ירון: אי אפשר להקים כי ועדת האיתור היא שמית כרגע ואנחנו צריכים לשנות אותה.

מיכאל מלכיאלי: יש חוות דעת משפטית לפיה אפשר להקים ועדות.

מיכאל מלכיאלי: להביא לכם אותה?

אמיר ירון: אנחנו ננסה להזיז את זה בהקדם האפשרי כדי לשנות את הוועדה השמית, כדי שוועדת האיתור תוכל לאתר את האנשים.

משה גפני: הכסף הזה הוא כסף גדול.

משה גפני: אם הכסף הזה היה עובד, הוא היה נכנס.

משה גפני: למה ב-2021?

אורית פרקש הכהן: אני רוצה להוסיף כמה דברים לשאלות שלך.

אורית פרקש הכהן: כפי שאתה יודע, פניתי אל מנהל רשות המסים, אל נגיד בנק ישראל ואל שר האוצר בעניין הזה לפני מספר שבועות.

אורית פרקש הכהן: טרם קיבלתי תשובה ממנהל רשות המסים אבל ב-12 בינואר שלחתי מכתב תזכורת אל פרופ' אמיר ירון, שבאמת שלח לי תשובה בימים האחרונים.

אורית פרקש הכהן: אדוני היושב-ראש, שאלתי: כיצד נערך בנק ישראל להקמת הקרן?

אורית פרקש הכהן: מה הפעולות שננקטו?

אורית פרקש הכהן: מה התשתיות שעשו?

אורית פרקש הכהן: מה הצפי של הבנק להתחלת פעילות הקרן?

אורית פרקש הכהן: והאם בנק ישראל, כפי שדוּבר איתי על תיאום בין הרגולטורים, נמצא בקשר עם רשות המסים באשר לפעילות של הקרן הזו?

אורית פרקש הכהן: קיבלתי תשובה מפורטת.

משה גפני: הוא פה אז הוא יגיד.

אורית פרקש הכהן: אני רוצה עכשיו לשאול כמה שאלות בעקבות התשובות שקיבלתי.

משה גפני: רגע, אבל עדיין אין תשובות.

אורית פרקש הכהן: לי יש את התשובה.

אורית פרקש הכהן: אני רוצה להתייחס אליה.

אורית פרקש הכהן: בגדול, התשובה שלך אליי בעצם אומרת לי: אנחנו במין מעגל קסם שלא נגמר: אין מוסדות לקרן, לא מתקדם המכרז להקמת מוסדות הקרן ולכן בעצם אתם רק בתשתית ובהכנה.

אורית פרקש הכהן: אתה בעצם עונה לי שעדיין לא התקדמתם בהחלת הנכסים.

אורית פרקש הכהן: רק להסביר לטובת הקהל, כפי שאמרת, הקרן הזו, בנק ישראל בעצם יהיה זה שינהל אותה מבחינה פיננסית, יהיה אחראי על מועצת הקרן, על ועדת השקעות של הקרן.

אורית פרקש הכהן: גם בכנסת תצטרך להיות ועדה מיוחדת, ובמיוחד צריך שיתחילו להפקיד את הכספים בקרן.

אורית פרקש הכהן: לשאלות שלי, אדוני הנגיד, בעצם לא קיבלתי באמת תשובה, למעט דבר אחד, שעד שמשרד האוצר ושר האוצר לא יקימו את מועצת הקרן אתה לא יכול באמת להיערך.

אורית פרקש הכהן: בעניין הזה יש לי כמה שאלות.

אורית פרקש הכהן: קודם כול, לגבי התשתיות העסקיות.

אורית פרקש הכהן: כתבת: "בנק ישראל פועל כדי לאתר גופים שינהלו את הכספים הללו.

אורית פרקש הכהן: " כפי שאמר יושב-ראש הוועדה, מדובר במיליארדים, שיצטברו לעשרות מיליארדים.

אורית פרקש הכהן: האם אתם לא מתכוונים להוציא סוף-סוף מכרז בין-לאומי?

אורית פרקש הכהן: מדובר בניהול של כסף שדורש מומחיות מיוחדת מאוד.

אורית פרקש הכהן: יש קרנות דומות בחו"ל.

אורית פרקש הכהן: אני חושבת שהדבר הזה לא קשור להקמת מוסדות הקרן.

אורית פרקש הכהן: אתם פשוט יכולים להתחיל לעשות מכרז, לכתוב מכרז בין-לאומי ולקיים את הדבר הזה.

אורית פרקש הכהן: דבר שני, אתם בשלבים מתקדמים של המערך החשבונאי.

אורית פרקש הכהן: אתם מכינים טיוטת הסכם לפתיחת חשבון, שמחכה לייפוי כוח של משרד האוצר.

משה גפני: אורית, אני הרי מעוניין בזה, אבל לא נקיים דיון רק על זה.

משה גפני: יש לנו עוד הרבה עבודה היום.

משה גפני: אני רוצה לדעת את הסוף.

משה גפני: אף אחד לא מפריע, על פי החוק, להעביר את הכסף למשרד האוצר.

משה גפני: למה זה לא עובר?

אורית פרקש הכהן: אמורה להיות מחלקה מיוחדת בבנק ישראל.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: אז למה את צריכה לפרט?

משה גפני: אין.

אורית פרקש הכהן: הבנתי שטרם הוקמה.

אורית פרקש הכהן: למה?

אורית פרקש הכהן: כי ביקשתי דיון ספציפי בנושא.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: מה לעשות, אבל רצית ללכת לבחירות.

משה גפני: מה אני אעשה?

אורית פרקש הכהן: מכיוון שנמצא כאן הנגיד, אני באמת רוצה לברר את העניין.

אורית פרקש הכהן: הדבר העיקרי שמפריע לי, ובאמת הוא כזה, בסוף אתם תהיו הגוף שיהיה אחראי אם יהיו כספים משמעותיים שיכולים להשפיע על הגורל של כל אחד ואחד מאיתנו.

מיקי לוי: לא שלנו אלא של הילדים שלנו.

אורית פרקש הכהן: והילדים שלנו.

אורית פרקש הכהן: כאשר שאלתי האם אתם בקשר עם רשות המסים, כשאני מבינה שהיא זו שמנהלת את המחלוקת לגבי העיכוב בהפקדות הללו, ענית לי: "קיימת שאלה לגבי תזמון הכספים, האם זה יהיה רק כשהשומות יהיו חלוטות או לא".

אורית פרקש הכהן: כלומר בעצם מתנהל לנו, אדוני היושב-ראש, אני רוצה לשתף אותך, ויכוח גדול עם חברות הגז וחברות משאבי הטבע לגבי השומות, אלוהים יודע מתי הוויכוח הזה ייגמר, ורק כשייגמר הוויכוח הזה, האם השומות חלוטות או לא חלוטות, יפקידו את הכסף.

אורית פרקש הכהן: למה אתם לא נכנסים לאירוע הזה עם כובד משקלכם ומתערבים בנושא הזה?

אורית פרקש הכהן: הייתי רוצה לקבל את כל התשובות לדברים האלה.

אורית פרקש הכהן: שאלה נוספת, בתקציב בנק ישראל, אחרי שבזבזתם כבר 2 מיליון שקלים עד היום - - -

משה גפני: אבל עוד אין תקציב.

משה גפני: תיכף יהיה התקציב.

אורית פרקש הכהן: הנושא הזה חשוב מאוד.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: אני רוצה תשובה מה קורה עד עכשיו ומה הוא הצפי של הדבר הזה, שנדע.

אמיר ירון: פרנסואז בן-צור היא שמנהלת את גיבוש הקרן.

פרנסואז בן-צור: אני מחטיבת השווקים.

פרנסואז בן-צור: אני מנהלת את הפרויקט של הקמת התשתיות כדי שנוכל להשקיע את הכספים הראשונים של קרן הגז.

פרנסואז בן-צור: קודם כול, אני רוצה לדייק את הדברים שאמרת, שלא היו מדויקים.

פרנסואז בן-צור: אנחנו לא אחראים, לא על המועצה ולא על ועדת השקעות.

פרנסואז בן-צור: אנחנו כפופים לחוק.

אורית פרקש הכהן: רציתי שתפעילו את כובד משקלכם.

אורית פרקש הכהן: לא אמרתי שאתם אחראים.

פרנסואז בן-צור: אמרת שאנחנו אחראים אז אני מתקנת.

אורית פרקש הכהן: כל כך הרבה גופים ואף אחד לא אחראי.

משה גפני: אורית, אנחנו רוצים להתקדם.

פרנסואז בן-צור: אנחנו כפופים לחוק.

פרנסואז בן-צור: צריך להבין שללא מוסדות הקרן, קרי: המועצה או הוועדה, לא תהיה מדיניות השקעה של הכספים ובנק ישראל כמנהל נכסי הקרן לא יוכל להשקיע את הכספים, נקודה.

פרנסואז בן-צור: ללא מדיניות השקעה אנחנו לא יכולים להשקיע.

פרנסואז בן-צור: מי שמתווה את מדיניות ההשקעה זה המועצה וועדת ההשקעות.

פרנסואז בן-צור: אותם מוסדות יוקמו אך ורק אם יאותרו חברים בהם מקרב הציבור, נציגים מן הציבור.

פרנסואז בן-צור: נציגים מהציבור יוכלו להיבחר על ידי ועדת איתור.

פרנסואז בן-צור: ועדת איתור הוקמה לפני שנתיים והתפזרה, בראשות השופט משה גל, וכיום אין ועדת איתור.

פרנסואז בן-צור: ללא ועדת איתור ידינו כבולות.

משה גפני: למה התפזרה ועדת האיתור?

פרנסואז בן-צור: אני חושבת שזה נבע מכך שהוועדה לא הצליחה להתכנס.

פרנסואז בן-צור: מכיוון שהחוק קובע שהחברים בוועדת האיתור הם מנכ"ל משרד האוצר, מנכ"ל משרד ראש הממשלה והמשנה לנגיד – אלה תפקידים בכירים מאוד והיה קושי לכנס את הוועדה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: איך התקדמנו ברגולציה מ-49 ל-30.

אורית פרקש הכהן: פרנסואז, ברשותך, יש דברים שאתם יכולים ונדרשים לעשות.

אורית פרקש הכהן: למשל בתור גוף שיצטרך להוביל את ניהול כספי הקרן, איך אתם לא מתחילים במכרז בין-לאומי כדי לבדוק מי הם הגופים שיוכלו לתת את השירות הזה שיהיה בבנק ישראל?

אורית פרקש הכהן: אנחנו מדברים על עוד שנה אולי.

פרנסואז בן-צור: אם נקרא את החוק, מי שמאשר הגופים האלה זה המועצה ולא בנק ישראל.

פרנסואז בן-צור: בנק ישראל מוכן לבוא עם רשימה של מנהלים שאיתם אנחנו עובדים בתחום ניהול היתרות.

פרנסואז בן-צור: אין לנו שום בעיה להקים רשימה כזאת ולבוא למועצה כדי להציג, אלא שאין מועצה אז אנחנו לא יכולים לעשות את זה.

משה גפני: אורית, אני לא מסכים.

משה גפני: מספיק.

אורית פרקש הכהן: אני רוצה תשובה לגבי רשות המסים.

אורית פרקש הכהן: הכסף הזה חשוב לך לא פחות מאשר לי.

אורית פרקש הכהן: שאלתי שאלה: מה הסיפור עם רשות המסים לגבי השומות והוויכוח על השומות, שגורם לכך שהכספים לא מופקדים בקרן?

אורית פרקש הכהן: אני לא מבינה אותך, יושב-ראש הוועדה.

אורית פרקש הכהן: הדיון כאן הוא בדיחה או הצגה?

אורית פרקש הכהן: אנחנו כאן כדי לקבל מידע.

אורית פרקש הכהן: לא מקובל עליי שאתה לא נותן לקבל תשובה לשאלה לגיטימית.

אורית פרקש הכהן: על פי דוחות בנק ישראל מ-2019 הקרן תעבוד ב-2019.

אורית פרקש הכהן: עכשיו אתם כותבים - - -

משה גפני: אורית, אני מבקש ממך להפסיק.

אורית פרקש הכהן: בואו נרתום את בנק ישראל לנושא הזה.

משה גפני: אמרתי לך להפסיק.

משה גפני: את לא מבינה מה אני אומר?

אורית פרקש הכהן: אני מבינה אבל לא מסכימה.

משה גפני: אני אומר לך, אדוני הנגיד, אני אומר לכל מי שרוצה לשמוע: המדינה כשלה בעניין הזה.

משה גפני: היה חוק, עבדנו עליו קשה מאוד.

משה גפני: כולם היו צריכים להיות בעניין, גם בנק ישראל היה צריך להיות בעניין.

משה גפני: פתאום אין ועדת איתור, ועדת האיתור בעצם נעלמה.

משה גפני: בכלל לא משנים עכשיו הפרטים.

משה גפני: התוצאה היא חד-משמעית: כשלנו לחלוטין בעניין הזה.

משה גפני: מדובר על כסף גדול בסדרי גודל בלתי רגילים, מדובר על 450 מיליארד שקל בסך הכול.

משה גפני: שום דבר.

משה גפני: עד לרגע זה יש חוק מסודר, הכול צריך להיות, יש ועדת איתור.

משה גפני: ועדת האיתור התכנסה והתפזרה.

משה גפני: זה חוסר אחריות מן המדרגה הראשונה.

משה גפני: כל מי שמעורב בעניין הזה נגוע בחוסר האחריות.

משה גפני: באים אלינו ואומרים לנו: תעשו חקיקה ומהר וכל מה שנלווה לזה.

משה גפני: אני לא בטוח שאנחנו עכשיו נוכל לשנות את זה.

משה גפני: כל ממשלה שתקום, זה אחד הדברים הראשונים שהיא צריכה לעשות.

אורית פרקש הכהן: יש ממשלה שיכולה לטפל בעניין הזה.

אורית פרקש הכהן: יש ממשלה.

אורית פרקש הכהן: יש עדיין שר אוצר ויש רשות מסים.

משה גפני: בסדר, תמשיכי הלאה.

משה גפני: אני רוצה את הכסף ואילו את רוצה לעשות פוליטיקה.

אורית פרקש הכהן: אני רוצה לעשות פוליטיקה?

משה גפני: כן.

משה גפני: מה שר אוצר יעשה עכשיו?

משה גפני: את מי הוא יביא?

אורית פרקש הכהן: אדוני היושב-ראש, אתה מכיר אותי כבר כמעט שנה.

אורית פרקש הכהן: הנושא הזה חשוב.

משה גפני: אבל למה את חוזרת על זה?

אורית פרקש הכהן: כי כשאנחנו מנהלים פה דיון במשך שעות על 5 מיליון שקלים לעסקים בעוטף עזה ולא מקבלים את הכסף, ויש לנו מיליארד וחצי שקלים וכבר שלוש שנים וחצי אף אחד לא יודע מה קורה איתם, אני חושבת שאפשר להקדיש לזה חמש דקות.

משה גפני: מספיק כבר.

משה גפני: אורית, אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה.

משה גפני: לא אתן לך להמשיך.

משה גפני: אני מבקש להפסיק.

משה גפני: צריך לשמוע ליושב-ראש, זה אחד הכללים הבסיסיים כאן.

משה גפני: מה, לא מעניין אותי מהקרן הזאת?

משה גפני: בעשר אצבעותיי עבדתי על זה כמו אני-לא-יודע-מה כשאת עוד לא היית בכנסת.

אורית פרקש הכהן: אז שתשיב את התשובה.

משה גפני: עבדתי על זה כמו חמור.

משה גפני: ניסינו ועשינו ותיאמנו עם כל הגופים הנוגעים בדבר, גם עם בנק ישראל, גם עם משרד האוצר על אגפיו השונים, עם כולם, והכול בסדר, מבחינת החקיקה הכול בסדר.

משה גפני: ועדת איתור התכנסה.

אורית פרקש הכהן: זה כסף שמבטא פעמיים וחצי החזרה של השקעה.

אורית פרקש הכהן: אחרי פעמיים וחצי החזרה של השקעה הציבור יכול להיות שותף ברווחים האלה וצריך לפקח על זה.

אורית פרקש הכהן: בנק ישראל צריך להיות שחקן.

משה גפני: מה את רוצה שאני אעשה?

משה גפני: תודה רבה.

אמיר ירון: כל מה שבנק ישראל יכול לעשות עשינו בנושא הזה.

אמיר ירון: אם נצליח לשנות את מבנה ועדת האיתור אפשר יהיה להתקדם פה באופן מיידי.

אמיר ירון: זה לא קשור לרשות המסים.

אורית פרקש הכהן: אני מבקשת שתיכנסו לנושא הזה.

משה גפני: חבר הכנסת מלכיאלי, בבקשה.

מיכאל מלכיאלי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

מיכאל מלכיאלי: הנגיד, אני חושב שיש הרבה נושאי משרות בכירים במדינת ישראל ויש משמעות לכל אמירה של נגיד בנק ישראל.

מיכאל מלכיאלי: כבר אמרו חז"ל: "חכמים היזהרו בדבריכם", בפרט לאנשים שהם בעלי תפקידים בכירים ושלכל אמירה שלהם יש משמעות.

מיכאל מלכיאלי: יש אמירה שאמרת, וחזרת ואמרת אותה גם פה, שללא התעסוקה של החרדים בשוק העבודה יצטרכו להעלות 16% מסים.

מיכאל מלכיאלי: אני לא נכנס לעובדות, אם זה נכון או לא נכון.

מיכאל מלכיאלי: אני חושב על שני דברים.

מיכאל מלכיאלי: קודם כול, אמירה כזאת בתקופת בחירות, אתה מבין שיש לה משמעות והיא לא הייתה אמורה להיאמר.

מיכאל מלכיאלי: אתה נותן דלק בידי מערכת פוליטית שמחכה לאמירה כזאת.

עמר בר-לב: מה שנקרא: שלא יבלבלו אותנו עם העובדות.

עודד פורר: זאת המציאות.

עודד פורר: מלכיאלי, אתה אומר לו: אל תדבר על המציאות.

מיכאל מלכיאלי: בהתאם למציאות שאמר עודד, אני רוצה לומר לך משהו אחר.

מיכאל מלכיאלי: הייתי מצפה ממך לומר שאם המדינה תמשיך לבנות חסמים לגברים חרדים להשתלב בשוק התעסוקה יצטרכו להעלות מסים ב-16%.

מיכאל מלכיאלי: התוצאה תהיה אותה תוצאה אבל האמירה שלך לא אמורה להיות מופנית כלפי הציבור החרדי, כי בציבור החרדי יש מאות ואלפים שרוצים להשתלב.

עודד פורר: כלפי הפוליטיקאים החרדים.

משה גפני: עודד, אתה מפריע לו באמצע.

משה גפני: אם לא היית במפלגה של ליברמן לא היית מעיר לו את זה עכשיו.

ינון אזולאי: וגם אם הוא היה איתנו בקואליציה, כמו בפעמים הקודמות.

ינון אזולאי: זה תלוי בזמנים.

עודד פורר: זה לא קשור לקואליציה או לאופוזיציה.

עודד פורר: בזה טיפלנו גם בקדנציה הקודמת.

עודד פורר: זאת המציאות.

עודד פורר: על מה אתה מדבר?

ינון אזולאי: ראינו.

ינון אזולאי: לא ראיתי אותך נלחם שהגברים החרדים באמת יקבלו משרות ציבוריות.

מיכאל מלכיאלי: אני חושב שהאמירה שלך צריכה להיאמר במשנה זהירות, בגלל שהנה ראית בדיוק איך זה נראה, שמפרשים את האמירה כאילו היא מופנית כלפי הציבור החרדי.

עודד פורר: זה לא כלפי הציבור החרדי.

עודד פורר: אני אומר בדיוק להיפך.

עודד פורר: אני לא טוען כלפי הציבור החרדי אלא כלפי ההנהגה.

מיכאל מלכיאלי: גם אני חרדי.

מיכאל מלכיאלי: רוצים להשתתף.

מיכאל מלכיאלי: ישב פה נציב שירות המדינה לפני כמה חודשים ומילא פיו מים כאשר שאלו אותו: תראה לנו באתר נציבות שירות המדינה, איזה תפקידים יש לחרדים?

מיכאל מלכיאלי: שואבי מים וחוטבי עצים.

משה גפני: גם לא.

מיכאל מלכיאלי: אני מבקש שאתה תוציא אמירה למדינת ישראל, שתפסיק לבנות תקרות זכוכית לגברים החרדים שכן רוצים להשתלב, ואז לא תצטרך להעלות את המיסוי.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: מיקי לוי, בבקשה.

מיקי לוי: לא הספיק לי הזמן.

משה גפני: בסדר, נצטרך להמשיך את זה.

מיקי לוי: אני מבקש להזמין לכאן שוב את הנגיד – אדוני הנגיד, אני יודע שזמנך דחוק מאוד – לפני הבחירות או אחרי הבחירות, אנחנו נתאים את עצמנו אליך.

מיקי לוי: חשוב לנו לשמוע משהו מקיף יותר, ענייני יותר, כי מדינת ישראל עומדת באמת בפני שער ענק בתחום הכלכלי.

מיקי לוי: אנחנו כחברי כנסת – אני מקווה שתקום ממשלה כזו או אחרת, עם כחול לבן בראש – נרצה לדעת מה צריך לעשות.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: עודד פורר, בבקשה.

עודד פורר: אני רוצה להתייחס קצת לדברים שנאמרו קודם.

עודד פורר: כל הזמן מדברים על תקרת זכוכית ועל חסמים ומה הם החסמים שהמדינה שמה.

עודד פורר: יש עוד מקומות עבודה פרט לשירות המדינה.

עודד פורר: אבל בוא תדבר על שני דברים – ותיכף אגע בשירות המדינה.

מיכאל מלכיאלי: אני מהגר פה?

מיכאל מלכיאלי: המדינה שייכת לי בדיוק כפי שהיא שייכת לך.

עודד פורר: פרט לשירות המדינה אין עוד מקומות עבודה?

עודד פורר: רק בשירות המדינה יש מקומות עבודה?

מיכאל מלכיאלי: היא המעסיק הגדול ביותר.

עודד פורר: עכשיו בואו נדבר בכלל על מקומות עבודה.

עודד פורר: כשאתה צריך עובדים – ועל זה דיבר הנגיד – הנתונים שמציג פה נגיד בנק ישראל ברורים מאוד.

עודד פורר: אנחנו רואים את 50% התעסוקה בקרב גברים יהודים חרדים.

משה גפני: הנושא הוא חרדים?

משה גפני: זה הנושא שאתה מדבר עליו עכשיו?

עודד פורר: אני רוצה להתייחס לדברים שאמר חבר הכנסת מלכיאלי.

משה גפני: בבקשה, רק שנדע, בגלל שאתה ביקשת רשות דיבור לפני שהוא דיבר על חרדים.

עודד פורר: יש לי עוד מה להגיד גם מעבר לזה, לא רק זה.

משה גפני: בבקשה, בקצרה רק.

עודד פורר: מה היא תקרת הזכוכית הזאת?

עודד פורר: תקרת הזכוכית הזאת היא שכאשר מגיע עובד שלא מוכשר במתמטיקה - -

מיכאל מלכיאלי: הוא מוכשר במתמטיקה.

מיכאל מלכיאלי: הוא חרדי ויש לו תואר ראשון במתמטיקה.

עודד פורר: - - שלא מוכשר באנגלית - -

מיכאל מלכיאלי: למה לא?

עודד פורר: - - שלא מוכשר במחשבים.

עודד פורר: אני מטפל, אדוני, בלא מעט פניות ציבור, גם בעקבות מה שקורה בתקופה האחרונה.

עודד פורר: פנה אליי גבר חרדי, לא משנה מאיפה, ואמר: אני מחפש עבודה.

עודד פורר: אמרתי לו: תשלח לי את קורות החיים שלך.

עודד פורר: אז הוא סיים לימודים בישיבה ויש לו ניסיון בתעסוקה כמשגיח כשרות.

עודד פורר: ברור לחלוטין שאוטומטית גם כשהוא יוכוון למקום תעסוקה, הוא יוכוון למקום תעסוקה נמוך יותר.

עודד פורר: מי שכן למד מחשבים, מי שכן למד מתמטיקה ואנגלית מבוקש בשוק התעסוקה.

מיכאל מלכיאלי: נתחיל לשלוח אותם אליך.

עודד פורר: לא, תתחיל לשלוח אותם ללמוד, זה הכול.

עודד פורר: עכשיו בואו נדבר על שירות המדינה.

עודד פורר: בשירות המדינה, בקדנציה הקודמת ניסיתי לחוקק חוק, לא רק לעודד את הגברים החרדים אלא לעודד גם את אלה ששירתו בשירות צבאי או לאומי.

עודד פורר: אמרתי: הרי יש אפליה מתקנת.

עודד פורר: בואו ניתן בתוך האפליה המתקנת, אם בא גבר חרדי שעשה שירות לאומי או שירות צבאי בואו ניתן לו עדיפות.

עודד פורר: אתם טרפדתם את זה ביחד עם הרשימה הערבית המשותפת, אתם הפלתם את הצעת החוק הזאת.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים בדיוק לאן הכוונות שלך הולכות.

ינון אזולאי: אל תנסה לעזור לנו.

ינון אזולאי: אתה רוצה לעזור לנו?

ינון אזולאי: תתמוך כאשר אנחנו מבקשים.

עודד פורר: האינטרס פה הוא לא אינטרס שלכם או שלי.

עודד פורר: הוא אינטרס של מדינת ישראל.

עודד פורר: את זה אי אפשר להשיג בכך שנלחמים על כך שחס וחלילה מישהו ילמד לימודי ליבה.

עודד פורר: בואו נדבר על נושא נוסף, על נושא החינוך.

עודד פורר: גם כאן יש חידלון גדול מאוד של הממשלה.

עודד פורר: כשאנחנו מסתכלים על הנתונים – ולא סתם שאלתי – אי אפשר לתרץ את זה בכך שהאוכלוסייה החרדית נמצאת בתוך המבחנים כי היא לא נמצאת.

עודד פורר: יש ירידה חדה במתמטיקה ובמדעים ב-4–5 השנים האחרונות.

עודד פורר: זה האחריות של ממשלת ישראל, זה האחריות של שר החינוך, זה האחריות של ראש הממשלה.

עודד פורר: אנחנו לא נוכל לקיים מדינה עם צבא מפותח של עולם ראשון כשהרמה של התלמידים על פי מבחני פיז"ה היא של עולם שלישי.

עודד פורר: זה לא יעבוד כך, ואת זה צריך לתקן.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אני רוצה להעיר הערה.

משה גפני: העברתי חוק שאומר העדפה מתקנת לחרדים.

משה גפני: המשמעות של החוק היא שכאשר מגיע חרדי שעבר את כל הבחינות, שהיה באוניברסיטה, הכול מושלם, כמו לכל הקבוצות החלשות שמבחינת התעסוקה יש להן העדפה מתקנת גם לו תהיה העדפה מתקנת.

משה גפני: שאלתי כמה אנשים התקבלו בעקבות החוק הזה, הרי המון ביקשו.

משה גפני: אף אחד לא התקבל.

משה גפני: אז מה אתה עכשיו מדבר איתי על כך שהם לא למדו?

משה גפני: הם למדו הכול.

משה גפני: העדפה מתקנת זה כשהם באים עם הכול.

שלמה קרעי: גם נציבות שירות המדינה לא משתפת פעולה בנושא הזה, לא נותנת את ההעדפה.

עודד פורר: הייתה קבוצה של הורים חרדים שעתרו לבג"ץ, הם רוצים שהילדים שלהם ילמדו לימודי ליבה בממלכתי-חרדי.

עודד פורר: בחייך.

עודד פורר: משרד החינוך מסרב.

עודד פורר: הם פנו לבג"ץ כדי שיפתחו בית ספר.

משה גפני: עודד, מספיק.

משה גפני: אפשרתי לך את תעמולת הבחירות.

משה גפני: אמרתי לך, יש לך שני חלקים, אנחנו מכירים את זה: יש חלק שאתה אומר בחוץ ויש חלק שאתה יודע באמת.

משה גפני: הכול בסדר, אני יודע את זה.

עודד פורר: את מה שאני אומר פה אני אומר גם אצלך בחדר.

עודד פורר: את האמת אני אומר בפנים.

משה גפני: רק אמרתי, לחלק הזה בך שהוא גם אמיתי, הנה יש לך דוגמה, בין היתר, גברים חרדים שרוצים לצאת לעבודה ויש להם את כל התארים.

עודד פורר: המדינה צריכה לעודד אותם.

משה גפני: אז היא לא מעודדת.

מיכאל מלכיאלי: היא לא מעודדת.

מיכאל מלכיאלי: היא חוסמת אותם.

עודד פורר: אבל מי זו המדינה היום?

עודד פורר: מי בקואליציה?

משה גפני: אתה היית בקואליציה כל הזמן.

משה גפני: נכון, התרעתי על זה כאן.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: בסדר, לא משנה.

א מיקי לוי: אפשר להפסיק את הוויכוח הפוליטי ליד האנשים של בנק ישראל?

א מיקי לוי: די, זה לא מכובד.

משה גפני: הפסקתי.

משה גפני: חבר הכנסת שלמה קרעי, בבקשה.

שלמה קרעי: אתם רוצים להפוך את כל הכנסת לזירה פוליטית בקמפיין שלכם.

מיקי לוי: אוי, הנה עוד פעם "אתם".

מיקי לוי: כן, אנחנו רוצים להדיח אתכם.

שלמה קרעי: תודה, אדוני היושב-ראש.

שלמה קרעי: אדוני הנגיד, יש שתי נקודות עיקריות שאני רוצה לשאול אותך עליהן.

שלמה קרעי: אחת היא בעניין הפיקוח על הבנקים.

שלמה קרעי: הוועדה הפרלמנטרית בראשות איתן כבל הגיעה למסקנות חמורות מאוד לגבי ההתנהלות של הפיקוח: רגולטור שבוי בידי מפוקחיו, אפס מדיניות אכיפה, מה שגורר את הבנקים להשתמש ב"שיטת מצליח", ועוד ועוד.

שלמה קרעי: גורם עיקרי, אחד הגורמים היה גם "שיטת הדלת המסתובבת".

שלמה קרעי: אנחנו לא הופתענו מן המסקנות הללו של הוועדה בשל הניסיון שהיה לנו בארבע השנים האחרונות בעיקר בנושא יוקר תשלומי הדיור.

שלמה קרעי: אגב התפלאתי שלא ראיתי במצגת היפה והערוכה היטב שלך את נושא תשלומי הדיור בכלל.

שלמה קרעי: הרי שוק הדיור הוא שוק מאוד מאוד משמעותי, והנושא של יוקר תשלומי הדיור לא נכנס כאן, וחבל לדעתי.

שלמה קרעי: תיכף אגיד מה אני חושב.

שלמה קרעי: ראינו את זה גם בנושא ביטול עמלת פירעון מוקדם, גם בנושא מגבלת שליש הפריים, גם בנושא עמלת ערבות בנקאית שמגובה בפיקדון, שהבנקים עושקים את הציבור ולוקחים ריבית על כסף של הציבור שנמצא בבנקים.

שלמה קרעי: בכל הדברים האלה – ראינו את הפיקוח עומד על רגליו האחוריות ונאבק לשמור על הבנקים, שחלילה לא ייפגעו כהוא זה, כאשר הציבור הוא שסובל מכך.

שלמה קרעי: אני רוצה לדעת האם בתפקידך כנגיד הבנק אתה מתכוון להיכנס לעובי הקורה בנושא מסקנות הוועדה הפרלמנטרית?

שלמה קרעי: האם תיתן יד להקמה של הוועדה הפרלמנטרית שהומלצה, ועדת פיקוח על הרגולטורים הפיננסיים?

שלמה קרעי: האם אתה מתכוון להתערב בנושא יוקר תשלומי הדיור?

שלמה קרעי: זה נושא שהוא בנפשו של כל הציבור.

שלמה קרעי: כל משק בית בישראל משלם מאות שקלים כתוצאה ממגבלות שפג תוקפן, בין אם זה מגבלת שליש הפריים, שגורמת לנו לא ליהנות כבר שנים ארוכות מריבית השוק, למרות שהייתה סיבה טובה למגבלת שליש הפריים אבל יש עוד שיטות אחרות, כמו הגבלת גובה ההלוואה במקום לתת לנו לשלם ריביות גבוהות; אם זה עמלת פירעון מוקדם, שזה תקנה משנות השמונים, שבוודאי פג תוקפה, ובכל זאת בנק ישראל ממשיך לשמור על הבנקים בנושא הזה; וכן הלאה.

שלמה קרעי: נושא נוסף לגבי תשלומי הדיור – נושא ריביות של פריפריה מול מרכז.

שלמה קרעי: אגב, זה לא רק פריפריה גיאוגרפית.

שלמה קרעי: בדקנו, אני בעצמי לפני כמה שנים עשיתי ניתוח במדגם לא מספיק גדול, כי לצערי בנק ישראל לא נותן את הנתונים שמבקשים ממנו כדי לדעת ולהשוות, אבל גם חרדים, שזה פריפריה חברתית, כשהם עם אותם תנאים, כפי שאמרת: אותם תארים, אותה הכנסה ואותו הכול, משלמים ריביות גבוהות יותר בבנקים מאשר אנשים רגילים במרכז, וכך גם בפריפריה הגיאוגרפית.

שלמה קרעי: זה פורסם בחדשות לפני זמן מה ולא שמעתי תגובה של בנק ישראל לעניין.

שלמה קרעי: זה נושא אחד: הפיקוח על הבנקים.

שלמה קרעי: הנושא השני הוא נושא מטבע חוץ.

שלמה קרעי: כאן יש לי מחמאה לבנק ישראל: אין ספק שאם בנק ישראל לא היה מתחיל בהתערבות משנת 2008 אז שער הדולר היה נמוך בהרבה ממה שהוא היום והיה פוגע בייצוא, שזה חלק מן הפעילות הכלכלית, מן התעסוקה והתעשייה שלנו.

שלמה קרעי: בהקשר לזה אני רוצה לשאול: אתה צוטטת לפני שבוע אומר שבנק ישראל מזהה פעילות של שחקני מט"ח לזמן קצר.

שלמה קרעי: יש כאלה שקוראים להם ספקולנטים.

שלמה קרעי: אם הם באמת קיימים, למה לא להפעיל נגדם כלים שיגבילו את הפעילות שלהם שפוגעת בשוק?

שלמה קרעי: דבר נוסף, נשמעת ביקורת, שההתערבות של בנק ישראל בדבר הזה היא פעילות אנמית, היא פעילות תוך כדי המסחר ולא מתייעלת והופכת את זה לאפקטיבי בגזרות שהן דלות פעילות כדי לפגוע בשחקנים האלה שכותבים פוזיציות על שער הדולר.

שלמה קרעי: השאלה האחרונה בנושא הזה: יתרות מטבע החוץ של בנק ישראל היום הן 128 מיליארד דולר.

שלמה קרעי: עד מתי אתם מתכוונים להמשיך להתערב?

שלמה קרעי: האם יש איזו רמת יתרות של שער הדולר שלא תגיעו אליה?

שלמה קרעי: ואיך זה קשור לתקציב של בנק ישראל שהונח בפנינו היום?

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: חבר הכנסת שחאדה, בבקשה.

אנטאנס שחאדה: אני פונה לפרופ' אמיר ירון, כבוד נגיד בנק ישראל, לגבי הפעילות של בנק ישראל לעידוד צמיחה בת קיימא בחברה הערבית.

אנטאנס שחאדה: אנחנו יודעים שזה נושא חשוב מאוד לצמיחת הכלכלה בכלל, ולפחות בשנים האחרונות בכלכלה אין פסילות ואין מדיניות עוינת אלא דווקא להיפך, יש דחיפה לשנות את המציאות הכלכלית.

אנטאנס שחאדה: אני לא רואה בדוח שום דבר שמתייחס לכלכלה הערבית, למרות ששם אכן צריך התערבות של בנק ישראל, גם בענף הבנקאות, גם בשינוי מרכיבי התעסוקה והצמיחה.

אנטאנס שחאדה: תודה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: חבר הכנסת אבי ניסנקורן, בבקשה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני רוצה להעיר שתי הערות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: קראתי את דוח בנק ישראל בנושא ההמלצות שלו להגדלת הפריון.

אברהם (אבי) ניסנקורן: שני הנושאים: הפערים בחינוך, במיוחד בעשירונים הנמוכים, וחוסר היכולת של מדינת ישראל להתמודד עם פריון נמוך יחסית מזה תקופה ארוכה בכמה ממשלות, אלה שני דברים שצריכים להדאיג אותנו מאוד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: באופן תשתיתי רואים פה בעיות מבניות שלא נפתרות על פני השנים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה מתייחס גם לעולם החרדי, גם לעולם הערבי וגם לאוכלוסיות בפריפריה ואוכלוסיות בסבבים הנמוכים, וגם השקעה חסרה בתשתיות ציבוריות ופרטיות והשקעה חסרה מאוד בחינוך.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אין לי פה שאלה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני פשוט מצטרף לדוח של בנק ישראל בנושא הזה, שהוא דוח חשוב מאוד.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: חבר הכנסת אוסאמה סעדי, אם אפשר בקצרה, בבקשה.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, כבוד הנגיד, העלינו פה בוועדת הכספים, וגם בוועדות אחרות, בעיקר בוועדת הכלכלה, את העניין שאין סניפים של בנקים בכל הישובים המוכרים.

אוסאמה סעדי: אני לא מדבר עדיין על 35 ישובים לא מוכרים בנגב, אבל גם בישובים המוכרים, חוץ מהעיר רהט, אני מדבר על שישה–שבעה ישובים גדולים מאוד: ערערה, כסייפה, חורה, תל שבע, אין אף סניף של אף בנק, וכמובן אם אין בנקים אז אין צמיחה.

משה גפני: שמישהו ירשום את ההערה הזאת.

אוסאמה סעדי: הנושא השני, אני מניח שחברי אחמד טיבי ידבר עליו.

משה גפני: הנושא של העובדים.

משה גפני: רציתי לדעת כמה עובדים ערבים יש בבנק ישראל.

משה גפני: תודה רבה, אוסאמה.

משה גפני: אחמד טיבי, בבקשה.

אחמד טיבי: תודה רבה, מכובדי היושב-ראש הנצחי של ועדת הכספים.

אחמד טיבי: כהרגלי בקודש, בכל פעם שמגיע נגיד בנק ישראל לכאן אני מדבר על קליטת ערבים בשירות הציבורי.

אחמד טיבי: בנק ישראל הוא גוף סטטוטורי ולכן אני שואל מה מספר העובדים בבנק ישראל בכלל ומה מספר העובדים הערבים בבנק ישראל בפרט.

אחמד טיבי: בנק ישראל הוא הגוף הכלכלי החשוב ביותר במדינה ויש מספיק כישרונות ואנשי מקצוע ערבים: כלכלנים, אנשי מחשבים, רואי חשבון שיכולים וצריכים להיקלט בבנק ישראל.

אחמד טיבי: לכן אני מבקש לדעת נתונים מדויקים על המצב.

ינון אזולאי: זה דומה פחות או יותר לחרדים, אותו מספר.

אחמד טיבי: מה שאתה אומר לא מעודד.

משה גפני: אתם נערכתם לשאלה הזאת או שזה בא לכם בהפתעה?

אחמד טיבי: אסיים במשהו שהיה בעבר.

אחמד טיבי: פעם שאלתי על שיעור הערבים ואז מספר הערבים בבנק ישראל היה אפס.

אחמד טיבי: עשיתי קמפיין ואז הגיע בכיר בבנק ישראל וענה לי תשובה מעודדת מאוד, אמר שיש עלייה אין-סופית במספר הערבים בגלל הקמפיין שלי, מאפס זה עלה לאחד.

אחמד טיבי: מאפס לאחד זה עלייה אין-סופית.

משה גפני: אני זוכר את זה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אדוני הנגיד, תיכף נדון גם על התקציב.

משה גפני: אני מבקש לשמוע, אם אפשר, תשובות קצרות.

משה גפני: גם מבחינתי, אני מסכים שהדוח הזה חשוב מאוד.

משה גפני: אם היה נשמע שיש לי ביקורת על כל מיני נושאים, זה תפקידי ואני חושב שצריך לעשות את זה, אבל אני חושב שהדוח חשוב.

משה גפני: ברגע שתהיה ועדה קבועה וגם דיון שנוכל בעקבותיו ליישם דברים – מה שייצא לעיתונות או לתקשורת היום הוא הוויכוח שיש לנו עם עודד פורר, האם רוצים לשלב את החרדים בעבודה או לא, אף על פי שזה דבר שולי בדוח הזה.

עודד פורר: זה לא הוויכוח בינינו.

משה גפני: אמרתי את דעתי.

משה גפני: בשביל זה יש לי חסינות, אני יכול להגיד.

עודד פורר: צריך להגיד מה נקודת הוויכוח.

משה גפני: עוד תעמולת בחירות אתן לך עכשיו?

משה גפני: מה קרה?

משה גפני: נתתי לך.

משה גפני: מספיק.

מיכאל מלכיאלי: כמה מנדטים אתם רוצים?

עודד פורר: כולם עסוקים במינוי של שר החקלאות.

משה גפני: אמיר ירון, אני חוזר ואומר: הדוח חשוב מאוד.

משה גפני: אני אומר את זה לך, אני אומר את זה לעובדי הבנק, אני אומר את זה לכולם.

משה גפני: יש פה דברים שמצריכים תיקון ממש.

משה גפני: אם אנחנו מדברים על הנושא של החרדים, אני חושב שהיה צריך להקדיש מחשבה מעמיקה יותר, אם אכן רוצים להגיע ליעד הזה.

משה גפני: היעד הזה הוא בר-השגה, הוא יכול לקרות, אבל שייצאו מן הקופסה ויתחילו לטפל בנושאים הללו.

משה גפני: תשובות, בבקשה, ואז נעבור לשוקי שמר.

אמיר ירון: קודם כול, תודה לכל חברי הכנסת על השאלות ועל ההערות.

אמיר ירון: אתחיל עם המט"ח.

אמיר ירון: הנפח הוא לא העיקר פה אלא, כפי שאמרתי בתחילת דבריי, אנחנו כל הזמן בוחנים את המצב הכלכלי, האם שער החליפין צריך להיות איפה שהוא, והוא מתכלל את כל הגורמים במשק בצד הריאלי וגם בצד הפיננסי.

אמיר ירון: הנפח הוא לא ה-issue.

אמיר ירון: אנחנו עובדים בדרכים גלויות ובדרכים לא גלויות.

אמיר ירון: תסמוך עלינו, אנחנו יודעים מה אנחנו עושים.

אמיר ירון: נסגור את זה שם.

שלמה קרעי: אין מגבלה?

אמיר ירון: כרגע אמרתי מה שאמרתי.

אמיר ירון: הנפח הוא לא העיקר.

אמיר ירון: העיקרון הוא ששער החליפין יתמוך בפעילות הנאותה וביציבות המחירים.

שלמה קרעי: אתם באמת משנים את ההתנהלות, שהייתה רכישה מסיבית, רק לשעות מסחר?

שלמה קרעי: או יש גם דברים שונים שאתם עושים?

אמיר ירון: אני לא רוצה לפרט מעבר למה שאמרתי כרגע אבל אני אומר:

אמיר ירון: תסמוך עלינו, אנחנו יודעים בדיוק מה אנחנו עושים.

אמיר ירון: לגבי מה שאמרת, שלמה קרעי, לא אענה ספציפית.

אמיר ירון: אנחנו בתקופה האחרונה, בחלק מאותו די-אן-אי שראית בנושא חדשנות, שבא גם בעולם הפיננסי וגם בעולם הבנקאי, השוק פה משתנה, ממאגר נתוני אשראי, שהולך להוות שינוי גדול מבחינת המשק; בעניין חסמים להקמת בנק חדש, וכבר הוספנו בנק דיגיטלי.

שלמה קרעי: אבל סגרתם שניים.

משה גפני: שלמה קרעי, לא פותחים דיון.

משה גפני: אנשים מחכים.

משה גפני: כבר עברנו את הזמן.

אמיר ירון: אנחנו מקדמים נושא של בנקאות פתוחה, מעבר מבנק לבנק.

אמיר ירון: ויש עוד כהנה וכהנה.

אמיר ירון: אחד הנושאים החשובים בהמשך, שלא הספקתי להגיד, בנושא חדשנות, הוא נושא מערכות סליקה מיידיות.

אורית פרקש הכהן: את זה עושים ברשות שוק ההון?

אמיר ירון: יכול להיות פה בעתיד שיווי משקל של ליברה, התשלומים יהיו על ידי דבר כמו ליברה או על ידי מערכות סליקה מהירות מרכזיות.

אמיר ירון: לא אכנס לזה אבל זה אחד מן הפרויקטים העתידיים.

אמיר ירון: אז קודם כול, יש לנו ראייה פתוחה לנושא הזה, הרבה יותר בגישה הזאת.

אמיר ירון: לדוח הוועדה יש לנו התייחסות.

אמיר ירון: כאשר תבקשו אנחנו נתייחס.

אמיר ירון: וכמובן אנחנו גם ניזום בעצמנו יותר שקיפות.

שלמה קרעי: הנושא של תשלומי הדיור.

משה גפני: שלמה, אני לא מסכים.

משה גפני: אני אעצור אותו וזהו, גמרנו.

משה גפני: אנשים מחכים.

שלמה קרעי: ישבתי פה משעה 10.

משה גפני: אין לי טענות.

משה גפני: אתה חבר כנסת חרוץ, לא אמרתי אחרת, גם על אורית פרקש הכהן אמרתי את זה, שהיא חברת כנסת חרוצה.

אמיר ירון: בנושא הדיור, בסופו של דבר לעמלות ספציפיות - - -

שלמה קרעי: לא עמלות.

שלמה קרעי: זה מגבלת שליש הפריים, התערבות בשוק החופשי.

שלמה קרעי: היא מגבלה חריפה מאוד.

אמיר ירון: אשמח לדבר אתך על זה.

משה גפני: שלמה, אתם צריכים להבין אותי.

משה גפני: אנשים מחכים.

משה גפני: אנחנו צריכים לקיים דיון נוסף.

אמיר ירון: גם לנושאים האלה יש משמעויות ממספר כיוונים שצריך לתכלל אותם.

אמיר ירון: אני יכול לדון בזה פה אבל זה ייקח זמן.

משה גפני: אין זמן, מה לעשות.

משה גפני: אנחנו צריכים לעצור את הדיון.

אמיר ירון: חטיבת המחקר הולכת לבדוק את יישום החלטת הממשלה 922 ואנחנו מקווים שבעתיד הנושא הזה יהיה.

אמיר ירון: לגבי הנושא של השקעה ותמרוץ, אם תסתכל על אחת מן ההכוונות לנושא החינוך – זה בדיוק בנקודות שבהן יש לתמרץ מורים באזורים מרקע חלש.

אמיר ירון: אני חושב שפה פחות או יותר עניתי על השאלה.

משה גפני: כמה עובדים ערבים יש בבנק ישראל?

אמיר ירון: תיכף נענה על כוח האדם.

אמיר ירון: פנינה קרן, מנהלת משאבי אנוש, תענה לכם במדויק על כל שאלה בנושא.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: כמה עובדים ערבים יש?

פנינה קרן: אני מנהלת חטיבת משאבי אנוש ומינהל.

פנינה קרן: מן המגזר הערבי יש כיום 13 עובדים.

פנינה קרן: לא פחות מהמספר חשוב לי להתמקד גם באיכות, באילו תפקידים הם נמצאים, אני חושבת שזה לא פחות חשוב.

פנינה קרן: הם נמצאים בתפקידי מפתח אצלנו, כמו אנליסטים וכלכלנים.

פנינה קרן: יש לנו עובד אחד שמנהל מערך שלם במאגר נתוני אשראי, שזה אחד מפרויקטי הדגל של בנק ישראל.

אוסאמה סעדי: 13 עובדים מתוך כמה?

פנינה קרן: מתוך 890 עובדים בסך הכול.

פנינה קרן: חשוב לי גם להגיד, חבר הכנסת אחמד טיבי, שהצבנו רף גבוה לשנה הזאת, לשנת 2020, באמת כדי להגיע לעלייה משמעותית יותר בייצוג של כלל האוכלוסיות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מה זה אומר?

פנינה קרן: זה אומר שבשנת 2020 הצבנו רף של עוד 15 עובדים מאוכלוסיות הגיוון השונות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: 15 מכל אוכלוסייה או בסך הכול?

אנטאנס שחאדה: יש חוק לייצוג הולם.

אנטאנס שחאדה: הוא לא חל גם על בנק ישראל?

מיכאל מלכיאלי: מה אחוז החרדים?

פנינה קרן: מקרב החרדים יש 24 עובדים.

אחמד טיבי: תפסיק להגיד שמצבנו טוב יותר ממצבכם.

מיקי לוי: מצב החרדים טוב יותר ממצב הערבים.

קריאה: 3% חרדים.

עמר בר-לב: כמה התווספו ב-2019?

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: בסדר גמור.

משה גפני: אחמד טיבי, יש לכם התקדמות בעניין הזה.

א מיקי לוי: אבל גם לכם, גפני, ברוך השם.

עמר בר-לב: אדוני היושב-ראש, גם בקרב החרדים וגם בקרב הערבים, כמה התקדמות הייתה ב-2019?

משה גפני: יש התקדמות בעניין.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: זה בסדר, לא נהפוך את זה עכשיו לדיון בגלל שאת הבעיות אני יודע.

משה גפני: אני מודה לכם.

מיכאל מלכיאלי: הייתה שאלה שלא התייחסו אליה לגבי החרדים.

משה גפני: אתה רוצה להשיב על השאלה של חבר הכנסת מלכיאלי?

משה גפני: יצא מדבריך כאילו החרדים אשמים בזה, ולא היא.

משה גפני: יש פה בעיה, שיש חסמים.

אוסאמה סעדי: מה עם סניפים בדרום?

אוסאמה סעדי: זאת הייתה השאלה שלי.

אמיר ירון: החרדים הם חלק משמעותי של כלכלת המחר של ישראל ואפשר לראות בזה הזדמנות.

אמיר ירון: אמרתי שההתאמות צריכות להיות על ידי מעסיקים - - -

משה גפני: מה לגבי סניפי הבנקים בישובים הערבים?

משה גפני: מישהו יכול לענות על זה תשובה?

אמיר ירון: היה גידול מסוים.

אמיר ירון: אנחנו צריכים לתכלל.

משה גפני: יש לכם מגמה כזאת?

אוסאמה סעדי: בדרום אין אף סניף, אתה יכול לראות, פרט לרהט.

אוסאמה סעדי: אני מדבר על שבעה ישובים, בכל ישוב יש 20,000 תושבים, עם הפזורה זה 30,000–40,000.

אמיר ירון: אני אבדוק את הדבר הזה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אני עובר לדיון על התקציב.

משה גפני: פרופ' שוקי שמר, בבקשה.

יהושע שמר: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, חברי כנסת נכבדים, המועצה המנהלית שלנו מורכבת מחמישה אנשי ציבור, ולצערי שניים חסרים כי פרופ' אפרים צדקה ויפעת ביטון שהלכה לפוליטיקה עזבו את המועצה לפני כשנה, אז נשארנו שלושה: גברת סגי איתן ורואה חשבון נעים נג'ר, ואנחנו חסרים שניים.

יהושע שמר: אנחנו מקווים שהשנה יתווספו לנו שניים.

יהושע שמר: כמובן גם הנגיד וגם המשנה יושבים במועצה.

יהושע שמר: אני רוצה לפתוח קודם כול בשאלה של הקולגה שלי ד"ר אחמד טיבי ידידי ולומר לחברי הכנסת שהנושא הזה של אוכלוסיות גיוון עולה לפרקים במועצה.

יהושע שמר: אנחנו כנציגי ציבור רואים בזה חשיבות ומנסים לשמש קטליזטור עם עבודת הבנק כדי לצרף יותר ויותר.

יהושע שמר: אנחנו נתקלים בבעיה קודם כול של ביקוש להיכנס לבנק.

יהושע שמר: צריך שנכבדי הציבור יזהו את אותם אנשים, כי הבנק נמצא בירושלים ובתל אביב ואין ביקוש.

יהושע שמר: אנחנו בודקים את זה לפרטים, גם באוכלוסייה החרדית.

יהושע שמר: אני אומר לכם בביטחון, אנחנו רגישים לנושא הזה ומנסים לדחוף אותו.

יהושע שמר: בבנק לפנינה קרן, למנכ"ל חזי כאלו ולנגיד כמובן יש מודעות גבוהה מאוד לנושא.

יהושע שמר: לא שתנוח דעתכם, אתם צריכים להמשיך ללחוץ, אבל יש לזה מודעות בשנה האחרונה ביתר שאת, חשוב שתדעו את זה.

יהושע שמר: בוודאי אם נצטרך נוכל להראות לכם שיש הישגים.

יהושע שמר: התפקיד של המועצה למעשה הוא פיקוח ובקרה על הפעילות המנהלית של הבנק והיא דנה בתוכניות העבודה.

יהושע שמר: השנה דנו במספר רב של ישיבות.

יהושע שמר: נגיד שהוא חדש בתפקידו – אני רוצה לומר לכם שהנגיד מתוקף תפקידו גם נכנס לפרטי פרטים, זה אפילו הדהים אותנו עד כמה כנגיד הוא היה שותף לכל תוכניות העבודה של ההנהלה המצוינת שיושבת פה והיה בקי בתוספת של כל תקן ובכל סעיף וסעיף.

יהושע שמר: אני חושב שזה דבר מרשים מאוד.

משה גפני: יש שינויים בתקציבים שאתם מציגים לנו היום, התקציבים ב-2019 וב-2020?

יהושע שמר: השנה לא היה דיון.

משה גפני: אז אנחנו מקיימים את הדיון עכשיו.

יהושע שמר: תקציב הבנק לשנת 2019 קטן נומינלית ב-8% לעומת שנת 2018, וב-10% נוספים בתקציב לשנת 2020.

ז מיקי לוי: א', זה יפה, אבל ב', זה נובע גם מכך שהם חזרו למשכנם.

ז מיקי לוי: בדקתי את זה.

ז מיקי לוי: אבל זה יפה.

יהושע שמר: הדבר הזה נעשה בדיאלוג.

יהושע שמר: דעו שהמשימה שלנו כמועצה וההנחיות שלנו ביעדי התקציב – אנחנו כבר שנתיים כמועצה מנהלית חדשה – היו לבנק, למנכ"ל ולמנהלת משאבי אנוש לרדת בתקציב ככל האפשר.

יהושע שמר: בנק ישראל הבין שזה כסף ציבורי שצריך להתייחס אליו בכבוד.

יהושע שמר: אנחנו בודקים כל תקן ותקן.

יהושע שמר: צריך לזכור שהפרויקט של נתוני אשראי, יש בו אחריות רבה לציבור.

יהושע שמר: אדוני היושב-ראש, אני רוצה שתדע שפרויקט נתוני אשראי, שאתה היית מהקטליזטורים שלו, הוא פרויקט גדול, הוא ענק, הבנק לא התנסה בו בעבר.

יהושע שמר: המשאבים שנדרשים שם הם רבים מאוד.

יהושע שמר: הוא נושא רגיש מאוד מאוד כי יש פה דיני נפשות.

יהושע שמר: אם מישהו מבקש איזשהו אשראי ומישהו עושה איזו טעות, זה יכול לגרום לאנשים אפילו למצבים נפשיים קשים, אני אומר לכם אפילו כרופא, שלא לדבר על אובדן מקורות הכנסה וכדומה.

יהושע שמר: לכן אנחנו נותנים לבנק הזה בשנים הראשונות גמישות להפעיל אותו ללא תקלות.

יהושע שמר: יש כבר מרכז לתלונות הציבור שמהן יש הפקת לקחים, שהבנק צריך לתקן ולשפר כל הזמן את עצמו.

יהושע שמר: זה פרויקט ייחודי במדינת ישראל שהוטל על הבנק מבלי שהיו לו ההכשרות והכישורים הנכונים, אבל בניהולו של המנכ"ל יש לנו עבודה יוצא מן הכלל ובסופו של דבר הפרויקט הזה קם ועלה.

יהושע שמר: המנכ"ל עכשיו ייכנס לחלק מן הפרטים ולשאלות שיש לכם לגבי התקציב.

יהושע שמר: בסך הכול, אם תראו את התקציב הכולל בשנים האחרונות, הוא כולל מטה וסיוע ותפקידי הבנק הכוללים, ונציגות בחו"ל שביטלנו, אין יותר נציגות בארצות הברית.

יהושע שמר: אגב את נושא השכר אנחנו בודקים בקפידה רבה, הוא מאוד מאוד רגיש ואנחנו עומדים בכל הקריטריונים של הממונה על השכר.

יהושע שמר: אנחנו היום לא מרשים, וגם הבנק מחליט על זה עם פנינה קרן והמנכ"ל שלא יהיו חריגות שכר.

יהושע שמר: השכר כולו מאושר בדיאלוג עם הממונה על השכר.

יהושע שמר: עד כאן.

יחזקאל כאלו: אני מנכ"ל בנק ישראל.

יחזקאל כאלו: ברשותכם, אני רוצה לומר כמה מילים קצרות.

משה גפני: אם אתה יכול להגיד איך הבנק מתמודד בתקציב עם הפטקא (FATCA) , עם מה שהעברנו פה בנושא הדירוג האירופאי, כל הדברים האלה.

יחזקאל כאלו: אבקש מן המפקחת על הבנקים.

יהושע שמר: זה לא בתחום הייצוג שלנו כמועצה אז אני לא יכול להשיב על זה.

משה גפני: לא משנה, אבל זה גם חלק מן התקציב.

יהושע שמר: זה חלק מן התקציב.

יהושע שמר: השאלה מי יכול להסביר על התוכנית.

משה גפני: המפקחת על הבנקים לא נמצאת פה.

משה גפני: אתם יודעים להגיד משהו בעניין הזה?

יחזקאל כאלו: הנושא הזה עדין.

משה גפני: מה אתם עושים עם הכסף של ניהול נכסי קרן אזרחי ישראל?

משה גפני: בשנת 2018 הוצאתם שם כסף לא גדול.

אורית פרקש הכהן: זה מה ששאלתי, כי הוציאו מיליון שקל.

משה גפני: מותר לי לשאול גם שאלה שאת שאלת?

משה גפני: אני אומר את זה ברוח טובה.

אורית פרקש הכהן: לא, כי קראת לי לסדר אז כנראה שאתה גם עסוק.

עודד פורר: אבל הוא ראשון בין שווים.

אורית פרקש הכהן: ראשון בין ראשונים, לא בין שווים.

יהושע שמר: לשאלתך בעניין הקרן, לכאורה זה המעט שהבנק יכול לעשות.

יהושע שמר: אנחנו לא מקימים מערכות גדולות ומבזבזים משאבים אם כרגע אין שם פעילות ממשית.

אורית פרקש הכהן: אבל מה עשיתם עם הכסף הזה?

אורית פרקש הכהן: זה 2 מיליון שקלים.

אורית פרקש הכהן: ב-2018 מיליון שקלים, ב-2019 זה 4 מיליון שקלים, ובעודפים משנה שעברה אתם מעבירים 2 מיליון שקלים לנושא הזה.

אורית פרקש הכהן: מה אתם עושים?

אורית פרקש הכהן: על פניו שמעתי ששום דבר.

יהושע שמר: המנכ"ל יענה על זה.

יהושע שמר: זה מיועד להקמת מערכות טכנולוגיות ומערכות חשבוניות, זה התחלה, כדי שיהיה משהו.

משה גפני: לא שמעתי.

משה גפני: זה מעניין אותי.

משה גפני: מה אתם עושים עם הכסף הזה?

יחזקאל כאלו: בניית תשתית והכנת התשתית לפעילות הקרן.

יחזקאל כאלו: אלה סכומים קטנים של 2 מיליון שקלים.

משה גפני: הוא אומר שזה מיועד להקמת תשתית.

משה גפני: לא נוכל להיכנס לעניין הזה בגלל שמדובר על הרבה כסף.

אורית פרקש הכהן: שיענו תשובות בעברית.

אורית פרקש הכהן: אני מבקשת לדעת מה עשו ב-2 מיליון שקלים.

יעל ואקנין: אני מנהלת יחידת תכנון וכלכלה.

יעל ואקנין: אנחנו מדברים על תשתית טכנולוגית וחשבונאית.

יעל ואקנין: בקרן העושר בשנתיים האחרונות אנחנו בונים מערכת מחשוב שתתאים לניהול נכסי הקרן, ואת כל המערך החשבונאי שצריך לתמוך בניהול עצמאי של הקרן הזאת.

יעל ואקנין: זה תהליך.

אורית פרקש הכהן: זה בעצם שכר ליועצים?

יעל ואקנין: זה שכר ליועצים, למערכות טכנולוגיות ולייעוץ חשבונאי.

משה גפני: אורית פרקש הכהן, אני מציע לך, הדבר הזה חשוב, אני לא יודע איפה תהיי אחרי הבחירות, האם תהיי בממשלה או באופוזיציה, האם תהיה ממשלת אחדות, אני לא יודע מה.

משה גפני: תעקבי אחרי העניין הזה.

משה גפני: זה מה שאני הולך לעשות.

משה גפני: זה הולך להיות נושא שיש בו כסף גדול.

עודד פורר: איזו ממשלה תהיה לדבריך?

משה גפני: אמרתי לה שאני לא יודע מה יהיה, אין לי מושג.

משה גפני: לא הבעתי עמדה בכלל.

משה גפני: חזי כאלו המנכ"ל, בבקשה.

יחזקאל כאלו: ראשית אני רוצה להגיד על מאגר נתוני האשראי שעבדכם הנאמן הוביל את ההקמה שלו.

יחזקאל כאלו: מבחינת התרומה למשק ולתחרות זה צעד מהפכני.

יחזקאל כאלו: היום אנחנו נמצאים ב-40 מקורות שמדווחים למאגר, מתוכם כמעט 25 חוץ-בנקאיים.

יחזקאל כאלו: רבותי, זה מהפך אדיר.

יחזקאל כאלו: אנחנו נמצאים כרגע במצב שהפניות במאגר הולכות וגדלות ולכן יש לנו כאן גם הוצאות תפעוליות נוספות.

יחזקאל כאלו: אבל אנחנו הולכים לעשות כאן מהפך, ומדובר כאן על נושא הריכוזיות, ולהקים מערכת ולהעביר ללקוח את היכולת להחליט.

יחזקאל כאלו: קודם כול, המידע הוא שלו, הוא מחליט אם הוא נאגר או לא, הוא יכול לעשות opt-out.

יחזקאל כאלו: דבר שני, יש לו שוק משוכלל, כפי שיש במשכנתאות.

יחזקאל כאלו: יש לו את היכולת להחליט: אני אקח אשראי לא בבנק, אני לא אהיה שבוי של הבנק.

יחזקאל כאלו: רבותי, זה דבר גדול מאוד.

יחזקאל כאלו: אתה, אדוני, היית שותף לעניין הזה.

יחזקאל כאלו: לכן אני אומר: אל יקל הדבר בעיניכם.

משה גפני: עוד לא הגענו למטרה.

משה גפני: אנחנו בתחילת הדרך.

יחזקאל כאלו: המהפכה הגדולה.

יחזקאל כאלו: בואו נראה בעוד שנה מה יהיה המשקל בין בנקאי לחוץ-בנקאי.

יחזקאל כאלו: דבר שני שרציתי לומר הוא שהתקציב שאנחנו מציגים לכם לאורך השנים אינו כולל העברת עודפים.

יחזקאל כאלו: הייתה כאן שאלה של חברת הכנסת אורית פרקש הכהן אז אנחנו עונים לשאלה שלך.

יחזקאל כאלו: שאלת אותה בכתב ואנחנו עונים עליה: אינה כוללת העברת עודפים בין השנים.

יחזקאל כאלו: תקציב 2020 כולל העודפים לעומת תקציב 2019 כולל העודפים, ועדכון התקציב מאפריל 2019 נמוך ב-15% בהשקעות, ובהשקעות חל קיטון של 31% לעומת 2019.

אורית פרקש הכהן: אבל זה בניכוי הפרויקטים.

אורית פרקש הכהן: נכון?

יחזקאל כאלו: יש כאן מגמה בבסיס של ירידה, של התייעלות תקציבית לאורך שנים.

יחזקאל כאלו: זה לא אירוע חד-פעמי, אתם רואים את זה.

יחזקאל כאלו: לכן היה חשוב לי להגיד את ההערה הזאת, כי שאלת עליה.

אורית פרקש הכהן: שאלתי על זה אתמול.

יחזקאל כאלו: חשוב לנו מאוד כשאנחנו מציגים את הנתונים, שאנחנו משווים תפוחים לתפוחים ולכן אנחנו מקפידים מאוד: תקציב מקורי מול תקציב מקורי.

משה גפני: אורית, אני רוצה להגיד לך, התעניינתי לפני כן מבחינת החוק, הרי מדובר על עודפים ועל העברות מן הסוג הזה.

משה גפני: על פי החוק הם לא חייבים אישור שלנו והם לא חייבים אפילו לדווח.

משה גפני: הם מדווחים על זה כאן מכיוון שכאן אנחנו דנים על שתי שנות תקציב, גם על 2019 וגם על 2020, ואז הם יכולים להביא את השינויים וזה מופיע כאן.

משה גפני: אני מודה לך על הדיווח הזה.

אורית פרקש הכהן: השאלה הייתה על העודפים, איך הם משתלבים בתוצאות.

משה גפני: אבל זה החוק.

אורית פרקש הכהן: קיבלתי תשובות.

משה גפני: אני רוצה להגיד לך, ואני אומר לא רק לך, אני אומר לכל חברי הוועדה: נצטרך לעקוב מכיוון שכאן מדובר על דברים שהם בסדרי גודל גדולים.

משה גפני: אני משבח את ההתעניינות שלך בעניין הזה, במכתבים ובכול, זה בסדר גמור.

משה גפני: אני אומר לכם: אנחנו עדיין מקבלים תלונות על התנהגות של הבנקים.

משה גפני: אני חושב שהפיקוח שלכם צריך להיות חזק יותר, גדול יותר, מקיף יותר.

משה גפני: על פי רוב לאנשים אין עורכי דין ואין להם את היכולות הכלכליות להתמודד עם הבנקים, שהם על פי רוב גופים עשירים.

משה גפני: אנחנו תולים הרבה תקוות בעניין הזה.

משה גפני: לכן גם כשחוקקנו את חוק בנק ישראל אמרנו שאחד התפקידים של נגיד בנק ישראל הוא גם הייעוץ החברתי, לעקוב אחרי העניין הזה.

משה גפני: זה לא קיים במדינות אחרות בעולם, זה מתחיל להיות קיים, מתחילים לעבוד על העניין הזה בגלל שהנושא החברתי הופך להיות חלק מן הנושא הכלכלי.

משה גפני: כשדיברנו בטלפון גם דיברנו על העניין הזה ואתה מסכים עם הדרך הזאת.

משה גפני: למישהו יש שאלות לגבי התקציב?

משה גפני: בבקשה.

שלמה קרעי: לא לגבי התקציב אלא לגבי מה שהזכרנו קודם.

שלמה קרעי: אשמח להעביר לנגיד בכתב את השאלות ששאלתי וגם אפגש איתו ונפרט את התשובות שלו פה.

משה גפני: בסדר גמור.

עמר בר-לב: יש לי שאלה.

עמר בר-לב: אני מסתכל על התקציב, על סעיף 02: ביצוע תפקידי הבנק.

עמר בר-לב: כתוב: 242,296 בשנת 2020 לעומת התקציב ב-2019 שהיה 214,989.

עמר בר-לב: איך זה מתיישב עם זה שאמרתם שיש ירידה בתקציב של 2020?

עמר בר-לב: שוב, לא קראתי את כל המספרים אבל מספר אחד קופץ לנגד עיניי.

עמר בר-לב: בסעיף 02 יש עלייה בתקציב ולא ירידה.

יעל ואקנין: זה נכון אבל אם אתה מסתכל על כל הסעיפים האחרים, יש לנו ירידה בשבעה סעיפים אך בסעיף הזה יש עלייה.

יעל ואקנין: העלייה הזאת נובעת מפערי שכר בין השנים, שהיו קודם רשומים בעתודה ועכשיו הם כאן.

יעל ואקנין: זה זניח.

אמיר ירון: אם אתה תוסיף את מה שהופיע בעתודה ב-2019 לאותו מספר שהצגת ב-2019, תראה שנטו אין עלייה.

אמיר ירון: פשוט זה הופיע בעתודה ולא בסעיף הזה.

עמר בר-לב: השאלה רק אם הירידה היא לא בכל מיני תוכניות השקעה ופיתוח שלא קיימות ב-2020 ואז זה סיבה לדאגה ממקום אחר.

יהושע שמר: התשובה היא לא, ממש לא.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אנחנו מסיימים את הדיון על תקציב בנק ישראל, גם לשנת 2019 וגם לשנת 2020.

משה גפני: אני מודה לכם.

מיקי לוי: החיסכון ראוי לציון.

משה גפני: אכן ראוי לציון בכל מקרה, גם אם הם חזרו למשכנם הקבוע יש לזה משמעות.

משה גפני: אנחנו מברכים על כך.

משה גפני: אני מודה לכם, אדוני הנגיד.