הוועדה המיוחדת לדיון בהצעת חוק התפזרות הכנסת העשרים ושתיים, כנסת 22, פרוטוקול מספר 1, 2019-12-11 14:15

אברהם (אבי) ניסנקורן: צהרים טובים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו חוזרים לדיון הכנה לקראת קריאה ראשונה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מתחילים את הישיבה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: שתי הצעות החוק עברו הצעה טרומית.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו ביום קשה לכנסת ישראל, לחברי הכנסת ולמדינת ישראל.

אברהם (אבי) ניסנקורן: היה ונגיע – בואו נגיד ככה, שכל מי שיושב פה ישמח אם הצעות החוק האלה לא יגיעו לקריאה שנייה ושלישית אבל יש לנו חובה להמשיך ולהתקדם בנושא, וזה מה שנעשה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני עוד פעם מבקש מכל חברי הכנסת להתנהל היום בצורה ממלכתית.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני חושב שזה קשה לכולם, וחובה עלינו גם להראות דוגמה בהתנהגות ממלכתית ביום הקשה הזה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מה שאנחנו נעשה זה שגור, היועץ המשפטי, יתחיל במלאכת קריאת החוק.

גור בליי: אני אגיד כמה מילים כלליות על שתי הצעות החוק שמונחות לפניכם, ואחר כך נקריא פרק, פרק, ונגדיר כל פרק בנפרד.

גור בליי: אני רוצה לפתוח בכמה מילים כלליות: יש פה שתי הצעות חוק שנדונות ביחד – האחת זו הצעת חוק התפזרות הכנסת העשרים ושתיים.

גור בליי: חוק קצר יחסית של שלושה סעיפים, שקובע את התפזרות הכנסת, מועד הבחירות שנקבע יהיה 2 במרץ 2020.

גור בליי: החוק הזה, חוק ההתפזרות, צריך לעבור ברוב של 61 חברי כנסת בקריאה השלישית, זה לפי סעיף 34 לחוק יסוד: הכנסת.

גור בליי: לצדו יש את החוק ה"שמן" יותר – הצעת חוק הבחירות לכנסת העשרים ושלוש (הוראות מיוחדות), התש"ף-2019, שמכיל שורה של הוראות שנועדו לסייע בהיערכות של כל הגורמים לרבות ועדת הבחירות והמפלגות בנושאי מימון ובנושאים אחרים למערכת הבחירות הקרובה.

גור בליי: כמו שאסביר בהמשך, כשנגיע לפרק הזה של המימון, בגלל שלעמדתנו הוראות המימון פוגעות בעיקרון השוויון שמעוגן בסעיף 4 לחוק יסוד: הכנסת, נדרש רוב של 61 בשלוש הקריאות - קריאה ראשונה, שנייה ושלישית.

גור בליי: כמה מילים כלליות: חוק ההתפזרות, כמו שאמרתי, החוק עצמו ברור יחסית.

גור בליי: אני רוצה להדגיש לגבי חוק ההתפזרות כי עלו עוד פעם השאלות שגם עלו בסיבוב הקודם אז אני רוצה לחזור ולומר: כמו שכבר נכתב במכתב שהפיץ היועץ המשפטי לכנסת לאחר ההתפזרות של הכנסת העשרים ואחת, וכמו ששבנו והבהרנו בתחילת השבוע הזה, העמדה שלנו החד-משמעית בעניין הזה היא שחוק התפזרות הכנסת הוא בלתי הפיך.

גור בליי: זאת אומרת, מרגע שהכנסת החליטה להתפזר, מרגע שחוק ההתפזרות עבר בקריאה שלישית – אין חרטות.

גור בליי: אי אפשר לבטל את זה אם זה לא מתאים אחר כך.

גור בליי: זה לא חוק רגיל, זה חוק שהוא בלתי הפיך במובן הזה ולכן, ההחלטה הזאת כמובן צריכה להילקח בכובד הראש הראוי.

גור בליי: לגבי החוק השני – חוק ההוראות המיוחדות – כמו שאמרתי, כל פרק, אני אתאר אותו ספציפית אבל בגדול, שיהיה לכם ממעוף הציפור מה יש בו.

גור בליי: קודם כל, כל החלקים שלו חוץ מכמה סעיפים בסוף הם הוראת שעה רק לבחירות הקרובות, חוץ מכמה סעיפים בסוף שנדבר עליהם, והוא כולל חמישה חלקים עיקריים: החלק הראשון – זה כמה הוראות שנובעות מקיצור תקופת הבחירות.

גור בליי: ה-2 במרץ זה 82 ימים, זה פחות מה-90 ימים המינימאליים שבדרך כלל ניתנים לתקופת בחירות.

גור בליי: לכן, החלק הראשון כולל כמה הוראת שנובעות מקיצור תקופת הבחירות, שעושות את ההתאמות הדרושות לדבר הזה.

גור בליי: החלק השני – זה הוראות שמעניקות לוועדת הבחירות הקלות בקבלת עובדים ותקציבים, דומה למה שאושר בכנסת לקראת הבחירות הקודמות בגלל הבחירות אחרי בחירות והיעדר הזמן להיערכות.

גור בליי: החלק השלישי - זה הוראות שנועדו להקל על אופן ניהול הבחירות.

גור בליי: זה לא רק ועדת הבחירות אלא כל מיני דברים שקשורים בוועדות קלפי, אנחנו נדבר על זה, שנועדו להקל על ניהול הבחירות וזה כתוצאה מהלקחים שהופקו בעקבות מערכות הבחירות האחרונות.

גור בליי: החלק הרביעי – זה הוראות המימון שנרחיב עליהן.

גור בליי: זה הארכת הסדר ההלוואות בגדול וגם הגדלת המימון לבחירות הקרובות, גם המקדמה וגם הוצאות הבחירות.

גור בליי: ובסוף, יש כמה סעיפים מהוראות נוספות, חלקן הוראות קבועות, שנדבר עליהן בהמשך.

גור בליי: זה בגדול.

גור בליי: אני אתחיל להקריא ואז נסביר יותר באריכות על כל אחד מהסעיפים.

גור בליי: זה היום בעצם.

גור בליי: פה אנחנו עושים הוראה שהיא שונה מהרגיל.

גור בליי: בדרך כלל חוקים נכנסים לתוקף במועד פרסומם ברשומות.

גור בליי: פה, בגלל העובדה שאנחנו רוצים שהפיזור יקדים את המועד, שהסתיימו 21 הימים ושאנחנו יוצאים לבחירות האוטומטיות, 90 ימים מכוח סעיף 11 לחוק היסוד, אז הכניסה לתוקף היא כבר היום בשביל שחוק ההתפזרות יגבר על יציאה אוטומטית לבחירות, כשאין ממשלה עד המועד הזה.

מאיר כהן: כל זה בגלל התאריך.

גור בליי: בגלל התאריך.

מאיר כהן: ולמה אי אפשר לקרוא לזה בשם אחר?

מאיר כהן: כי היות וחלק מחברי הכנסת או רובם, לא רוצים לתמוך בפיזור הכנסת.

מאיר כהן: אנחנו רוצים לתמוך שהבחירות תהיינה ב-2 למרץ.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אתה אומר:

אברהם (אבי) ניסנקורן: למה לא אישרתם שם לחוק הקדמת הבחירות לכנסת ה-22?

גור בליי: כי זה הסטנדרט.

גור בליי: ככה נהוג.

גור בליי: כי בחוק יסוד: הכנסת - -

מאיר כהן: זה מאוד משמעותי כי פונים אלינו חברי כנסת שאומרים: אני לא רוצה לתמוך בפיזור הכנסת אבל היות ואין ברירה, אני רוצה כן להקדים מה-17 ל-2 במרץ אבל הכותרת של החוק הופכת גם את אלה שלא רוצים לפזר את הכנסת, כתומכים בפיזור הכנסת.

גור בליי: זה לפי חוק יסוד: הכנסת.

גור בליי: השם הזה נגזר מחוק יסוד: הכנסת.

גור בליי: לכן - -

מאיר, זה תיקון לפיזור הכנסת, זה לא פיזור.

מאיר כהן: זה הפיזור.

גור בליי: זה הפיזור כי ההיבט של הקיצור בא לידי ביטוי בחוק השני.

גור בליי: אז בדבר הזה, זה נגזר - -

מאיר כהן: אתה מבין את הבעיה?

קריאה: מאיר, פשוט לא רצו לנקות לאף אחד אל ה מצפון.

גור בליי: סעיף 34, זה שהזכרתי קודם לעניין הרוב של ה-61 לחוק יסוד: הכנסת, קובע – השם שלו זה התפזרות הכנסת.

גור בליי: הם כותבים: לא תחליט הכנסת להתפזר לפני גמר תקופת כהונתה אלא בדרך קבלת חוק לעניין זה, ברוב חברי הכנסת לעניין ההתפזרות.

גור בליי: מזה אנחנו גוזרים שקוראים לזה חוק ההתפזרות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: חוק ההתפזרות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זאת ההגדרה.

ארבל אסטרחן: לפי החוק כתוב:

ארבל אסטרחן: חוק ההתפזרות - - - הוראה על מועד הבחירות לכנסת שלאחריה.

ארבל אסטרחן: זה כל מה שיש בחוק הזה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו נבקש בדיקה של הייעוץ המשפטי אם אפשר לקרוא לזה חוק ההתפזרות והקדמת הבחירות.

גור בליי: אז כמו שאמרתי, החוק הזה מדבר בעד עצמו.

גור בליי: אני אעבור עכשיו לתאר יותר באריכות – וכמובן עליו אני מניח שיהיו יותר הערות של הגורמים השונים - את החוק של ההוראות המיוחדות.

גור בליי: אז פה באמת יש סעיף מטרה כללי.

גור בליי: אנחנו בדרך כלל לא נוהגים להוסיף סעיפי מטרה לחוקים.

גור בליי: פה, בגלל האופי היחסית חריג של החוק, שעושה כל מיני הוראות מאוד מיוחדות - במקרה הזה נוסף הסעיף הזה ושלאורו חלק מהסעיפים יכולים להתפרש, אנחנו גם מפנים אליו בהמשך - זה הסעיף הראשון.

גור בליי: הסעיף השני אומר שרוב ההוראות, כמו שאמרתי, כל ההוראות שבפרק א' הן אך ורק לבחירות הקרובות.

גור בליי: גם המימון, גם ההוראות של ועדת הבחירות, הן אך ורק לצורך הבחירות הקרובות.

גור בליי: אני אקרא את כל ההוראות של הסימן הזה ואז אסביר אותן: אז נתרגם את זה קצת לעברית: כל ההוראות האלה נגזרות מזה שהבחירות באמת נקבעו ל-2 במרץ ולא; ל-10 במרץ, ותקופת הבחירות קוצרה מתחת למינימום המקובל של 90 יום ל-82 ימים.

גור בליי: אז סעיף 3 לתיקון לחוק הבחירות לכנסת מסמיך את יו"ר הוועדה המרכזית, שהוא שופט בית המשפט העליון, במקרה של ועדת הבחירות המרכזית הקרובה זה יהיה השופט הנדל - התיקון מסמיך אותו לדחות את המועד לביצוע פעולה בעד 10 ימים, כל פעולה שנקבעה בחוק הבחירות לכנסת.

גור בליי: חוק הבחירות לכנסת מבוסס על זה שהוא קוצב כל מיני ימים לביצוע פעולות שונות.

גור בליי: עד יום כך וכך לפני הבחירות צריך להחליט לשלוח את פנקס הבוחרים.

גור בליי: עד יום וכך אתה צריך להגדיר אזורי בחירות.

גור בליי: עד יום כך וכך אתה צריך להגיש רשימות וכולי.

גור בליי: יש שורה של פעולות.

גור בליי: בגלל שיש קיצור של שמונה ימים - -

איתן גינזבורג: אבל בחוק המקורי זה עד חמישה ימים ועכשיו הארכתם לעשרה ימים.

גור בליי: נכון, בגלל שבמקרה הזה התקופה קוצרה בשמונה ימים אז חמישה ימים לא מספיקים.

גור בליי: יכול להיות שהוא יידרש לקצר בשמונה או בעשרה ימים תקופות מסוימות - תכף אני מניח שוועדת הבחירות תציג את לוחות הזמנים החדשים.

גור בליי: בחלק מהמקרים הם יצטרכו לקצר יותר כי התקופה קוצרה ביותר מחמישה ימים.

גור בליי: זה הרעיון.

איתן גינזבורג: זה הוועדה עצמה או השופט עצמו?

איתן גינזבורג: בניגוד לחוק המקורי שמבקשים את אישור הוועדה.

גור בליי: נכון.

גור בליי: בניגוד לחוק המקורי, שמדובר בוועדה בכללותה.

גור בליי: פה מדובר על השופט עצמו.

גור בליי: הוא תחום לעשרה ימים, וזה רק בשביל לאפשר לעמוד בהוראות החוק למרות קיצור הזמנים.

גור בליי: תבין, אין לו אינטרס לקצר יותר מדי כי בסוף הוא מקצר לעצמו.

גור בליי: במידה רבה הוא מקצר את הפעולה של הוועדה – יש לו אינטרס לקצר במינימום שהוא צריך בשביל שהדברים יתבצעו כמו שצריך אבל אני מניח שתכף ועדת הבחירות תתייחס ותסביר את לוחות הזמנים שבהם מדובר.

גור בליי: אני רק אסביר את זה, שתהיה לכם התמונה הכללית, אז זה דבר אחד.

גור בליי: דבר שני – חוק המפלגות – פה זה דבר מאוד משמעותי ואני רוצה להדגיש אותו כי גם היו אלינו פניות בעניין הזה: בגלל הקיצור של התקופה, היה חשש שהמועדים שקצובים לרישום מפלגה בחוק המפלגות לא יאפשרו למי שרוצה עכשיו להתאגד ולגשת לבחירות, להספיק לרשום מפלגה כי אתה צריך להגיש רשימת מועמדים עד היום ה-47 שלפני יום הבחירות.

גור בליי: אנחנו היום ביום ה-82, אם החוק הזה עובר היום.

גור בליי: נשארו רק 35 ימים וטכנית, אי אפשר היה לעמוד במועדים האלה של 35 ימים לפי המועדים שהיו קבועים בחוק המפלגות.

גור בליי: אז בשביל לאפשר את ההתאמה הזאת, מה שמוצע פה זה לקצר בהיבטים שונים את התקופה שנדרשת לרישום מפלגה, לקצר את תהליך הזמנים.

גור בליי: אז קודם כל, יש עיכוב אחד שהבנו בירוקרטי, שלמשרד הפנים לפעמים לוקח זמן להוציא אישור אזרחות ישראלית למייסדי המפלגה.

גור בליי: זה לפעמים סתם משהו בירוקרטי שבעצם מעכב את התהליך הזה, וזה מכוח תקנות שנקבעו בעניין הזה.

גור בליי: אז בעצה אחת עם רשם המפלגות, ההצעה היא – והרשם לא צריך את האישור הזה היום כי יש לו אפשרות להוציא את זה בעצמו.

גור בליי: אז הסעיף הראשון שהקראתי למעלה: על אף האמור בתקנות וכו', הוא בעצם מאפשר לרשם לבדוק בעצמו ולא להמתין לקבל את אישור האזרחות ממשרד הפנים.

גור בליי: הוא יכול בעצמו לזהות שהמייסדים של המפלגה הם אזרחים ישראלים.

גור בליי: זה כבר חוסך זמן.

גור בליי: אחר כך, יש היום 14 ימים – אני מדבר על סעיף 4(1)(ב) – 14 ימים מקבלת בקשה לרישום אצל רשם המפלגות ועד פרסום ברשומות ובעיתונות.

גור בליי: עכשיו הדרישה שהוא יעשה את הפרסום תוך ארבעה ימים.

גור בליי: חסכנו עוד עשרה ימים.

גור בליי: אחרי זה, יש 30 ימים להגשת התנגדות, אחרי שזה מפורסם וזה קוצר לעשרה ימים, ונוספה גם עוד הוראה, שהרשם עצמו צריך לקבל החלטה תוך שבעה ימים בהתנגדויות, בשביל שזה לא יעכב את התהליך.

גור בליי: בקיצור של הימים, הלכנו בעקבות הוראת שעה משנות ה-90, שגם היתה סיטואציה שרצו לדחוס את המועדים ואנחנו הלכנו בדיוק כפי שנקבע באותה הוראת שעה משנות ה-90, זה הקיצור של המועדים.

גור בליי: והקיצור האחרון – ובזאת אני אסיים על הסימן הזה, זה גם מאוד טכני:

גור בליי: בחוק דרכי תעמולה, בהמון מקומות אומרים 90 ימים ועכשיו אנחנו מתאימים את זה לתקופה שפה, שהיא 82 אז במקום 90, יהיה כתוב 82.

גור בליי: עד כאן על הסימן הזה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ועדת הבחירות, בבקשה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אורלי, את רוצה להתייחס?

אורלי עדס: אני אתייחס לשאלה שהועלתה כאן בעניין לוחות הזמנים: באופן עקרוני, כל הנושא של קיצור הזמנים לעומת 90 ימים, אנחנו השתדלנו להתייחס לקיצור רק בהיבט של ההיערכות שלנו ולהשתדל ככל הניתן שלא לפגוע בלוחות הזמנים שבחוק כי מדובר בהוראות סטטוטוריות ובעקרונות מאוד בסיסיים ולכן, אנחנו משתדלים לא לפגוע.

אורלי עדס: הדבר היחיד שאנחנו נוגעים בו זה שיש חמישה מועדים אבל הם נגזרים כמעט מאותו דבר: אנחנו כבר היום נמצאים ביום ה-82 לפני הבחירות.

אורלי עדס: יש הוראה שמדברת על בקשה לתיקון פרטי בוחר על ידי בוחר.

אורלי עדס: מכיוון שמחר כבר, מיום היווצרות העילה, יישלף פנקס הבוחרים ויש מספר תהליכים שנגזרים מזה, הוא אמור להתבצע ביום ה-87.

אורלי עדס: היום ה-87 כבר איננו, הוא חלף.

אורלי עדס: לכן, צריך לאשר את הדחייה של המועד ואנחנו מציעים שזה יהיה עד היום ה-75.

מאיר כהן: כמה מצביעים ישתתפו להערכתך?

אורלי עדס: יש בערך בין 70,000 ל-80,000 ככל הזכור לי, שהתווספו לפנקס.

אורלי עדס: זה אומר בערך עוד 300 קלפיות גם - -

קריאה: וכמה נפטרו?

אורלי עדס: - - למרות פרק הזמן המאוד קצר שחלף בין שתי המערכות.

אורלי עדס: בסביבות 70,000.

קטי קטרין שטרית: שואלים כמה נפטרו?

אורלי עדס: נפטרים – אין לי את הנתון הזה וזה יהיה גם עד יום הבחירות אז לצערי, אני לא יכולה לנבא את זה.

קריאות: - - -

אורלי עדס: הכל נגזר.

אורלי עדס: זה חמישה מועדים, והכל מתואם עם משרד הפנים.

אורלי עדס: כרגע זה חמישה מועדים: המועד הבא הוא בקשה לתיקון פרטי בוחר על ידי חבר ועדה.

אורלי עדס: זה אותו דבר, ביום ה-83 יהפוך ל-73.

אורלי עדס: הצעת שר הפנים בדבר פגיעת תחומי אזורי הקלפי – תוגש לוועדת הבחירות במקום ביום ה-80 ביום ה-73.

אורלי עדס: אנחנו, ועדת הבחירות נקבע את אזורי הקלפי אחרי שנבדוק את כל 11,000 המקומות פיזית, ביום ה-63 לעומת היום ה-70.

אורלי עדס: כרגע, זה הקיצור שאנחנו רואים.

אורלי עדס: וגם, הכרעת שר הפנים לבקשות לתיקון פרטי בוחר – זה נובע מהפעולה הקודמת.

איתן גינזבורג: אלה חמשת המועדים שהשופט לבד יכול לאחר אותם?

אורלי עדס: אני מזכירה שמדובר בשופט בית המשפט העליון - -

איתן גינזבורג: כן, הוא עדין יושב ראש ועדת הבחירות.

אורלי עדס: - - ואין לנו באמת שום כוונה – אנחנו משתדלים.

אורלי עדס: בתוך הפעולות יש המון המון מטלות שיכולנו לגעת בהן אבל המטרה שלנו היא להשתדל לצמצם ככל הניתן את הנגיעה במועדים שקבועים בחוק.

אורלי עדס: כרגע זה מה שאנחנו רואים.

אורלי עדס: היה וייווצר צורך מיוחד - גם באופן עקרוני השופט משתף בדרך כלל את הנשיאות.

אורלי עדס: יש נשיאות לוועדת הבחירות וארבעה סגנים - -

איתן גינזבורג: בחוק הקודם היה כתוב בהתייעצות.

איתן גינזבורג: .. עכשיו לא.

אורלי עדס: כן, אבל גם אם לא כתוב בחוק, יש דברים שהוא משתף גם שלא כתובים בחוק.

אורלי עדס: כרגע אלה המועדים לגבי...

אורלי עדס: מדובר בשופט הנדל.

צבי האוזר: איננו מכירים את נוהגיו.

אורלי עדס: לנו יש נהלים של ועדת הבחירות, אנחנו ממשיכים להתנהל אותו דבר גם כאשר מתחלף השופט.

אורלי עדס: גור, לגבי כל ייתר ההוראות – אני חושבת שהבהרת את הכל, אלא אם כן יש שאלות.

אורלי עדס: בעיקרון, כל ההוראות הללו, שאנחנו מבקשים, נועדו בעקבות לוחות הזמנים הכל כך קצרים, סמיכות המועדים, שלוש מערכות בחירות בשנה אחת כאשר אין לנו מבנה קבוע ואנחנו נדרשים לעובדים מגופים אחרים והוראות חוק המכרזים שאנחנו כפופים אליהן – הכל נועד לאפשר את ביצוע מטלות ועדת הבחירות במגבלת הזמנים וכורח המציאות שנוצר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תודה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: יש עוד מישהו שרוצה להעיר הערות?

אברהם (אבי) ניסנקורן: אין.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אז גור, לגבי שם החוק ועוד תיקון אחד – תתייחס בבקשה.

איציק שמולי: לי יש שאלה עקרונית – קודם כל, להגיד לכם מילה טובה, אורלי, על העבודה היוצאת דופן שאתם עושים גם כאשר אתם עובדים תחת מתקפות שלא ברור לי מה המוטיבציה שעומדת מאחוריהן.

איציק שמולי: את לא חייבת להגיב לזה, אתם באמת עושים את עבודתכם נאמנה, בצורה מקצועית ויסודית וללא משוא פנים.

איציק שמולי: אני שואל שאלה שאולי היא טריוויאלית אבל היא צריכה להישאל לפחות לפרוטוקול: הסיפור של קיצור תקופת הבחירות, גם אם זה במספר ימים, אין חשש לפגימה בתהליך, באמינות של התוצאות, שמישהו יקום ויגיד: שמע, ועדת הבחירות לא הספיקה לעשות כך או אחרת.

איציק שמולי: הרי כאן אנחנו מתקנים אולי חמישה סעיפים קטנים, אז אני לא יודע אם לי ברורה המשמעות של כל קיצור תהליך תקופת הבחירות, דבר שאני מעוניין בו, כמו הוועדה, באופן עקרוני – אני רוצה לדעת את האמירה העקרונית שלכם, שאתם בכל מקרה ובכל מצב תוכלו לבוא ולהגיד: אם הוראות החוק יתקיימו, אנחנו סומכים את ידינו על תוצאות הבחירות.

אורלי לוי אבקסיס: חד-משמעית אני אומרת כאן, בפני כולם: הקיצור הנוכחי הוא מקוצר מההיערכות של ועדת הבחירות, שתהיה הרבה יותר קשה – ההקמה וההיערכות אבל בשום פנים ואופן לא תהיה פגיעה, לא בתהליך, לא בעקרונות היסוד של השיטה, לא בשום דבר.

אורלי לוי אבקסיס: לא בזכויות הציבור, לא בזכויות הבוחרים, לא בזכויות המועמדים.

אורלי לוי אבקסיס: ככל שזה קשור לנו, אנחנו לא נעשה דבר שיאפשר פגיעה בזה ולכן, אגב, זו הסיבה שאמרנו שמעבר לכך לא נוכל להיעתר לבקשות, שוועדת הבחירות לא תוכל לעשות את זה באופן שהיא יכולה לעשות אם יקצרו את זה למועדים הרבה יותר קצרים.

יאיר גולן: אפשר לשאול שאלה?

יאיר גולן: היו תחקירים שהתפרסמו בעיתונות, למיטב זכרוני בדבר ליקויים בבחירות לכנסת ה-21, שהדבר הצנוע שלא ברור לי, האם הנתונים האלה תוקנו והאם אנחנו יודעים לומר היום שכל אותם משחקים שמישהו שיחק בזדון או שלא בזדון עם הרשימות של הבוחרים בקלפיות השונות – האם הליקויים האלה תוקנו ואנחנו יכולים להיות בטוחים, למרות שאני יודע שזה לא היה עניין מאסיבי והבחירות בכללן היו הוגנות אבל בכל אופן, האם הדברים האלה תוקנו ונתייצב לבחירות לכנסת ה-23 באופן שיכולים לסמוך על התוצאות היטב.

אורלי עדס: בבחירות לכנסת ה-22, הצגנו ערכת הגנה על טוהר הבחירות, "חליפת הגנה" שייצרנו במיוחד בעקבות התחקירים, בעקבות הפקות לקחים פנימיות שלנו.

אורלי עדס: עשינו שיפור גדול בתהליכים רבים.

אורלי עדס: אני חושבת שגם ראו את זה במערכת הבחירות ובתוצאות שלה.

אורלי עדס: אחת מהדרכים שמצאנו להתמודד היתה הקמת סיירת של מפקחים שנשאו מצלמות.

אורלי עדס: אני חושבת שזה היה פרויקט שהוכיח את עצמו.

אורלי עדס: לשאלה אם זה יהיה – זה תלוי בהחלטת השופט הנדל מכיוון שזה היה מכוח החלטתו של השופט מלצר.

אורלי עדס: אני אביא את זה לפתחו והוא יקבל החלטה האם לעשות את זה שוב, האם לעשות את זה באותה מתכונת ואולי מתכונת יותר רחבה או יותר מצומצמת.

אורלי עדס: זה יובא לפתחו.

איתן גינזבורג: למה לא לעגן את זה בחוק?

אורלי עדס: כרגע זה לא הזמן כי אנחנו בתוך תהליך בחירות כבר.

אורלי עדס: אני חושבת שהסוגיה של שינוי כללי משחק - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: תודה אורלי.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני רוצה לציין שהתאריך נקבע בתיאום עם ועדת הבחירות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ועדת הבחירות הסכימה אפילו להיערכות לבחירות ב-25 בפברואר אבל ההסכמה הרחבה היתה ב-2 במרץ.

אברהם (אבי) ניסנקורן: באופן חריג אנחנו עושים את זה ביום שני, גם בתיאום עם ועדת הבחירות, בגלל שיום שלישי הוא היום שמציינים את האירוע של יום הזיכרון לחללי צה"ל שמקום קבורתם אינו נודע.

אברהם (אבי) ניסנקורן: לכן, מתוך כבוד ליום הזה הקדמנו ביום אחד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בבקשה גור, תמשיך.

גור בליי: החלק הבא, כמו שאמרתי, הוא דומה.

גור בליי: יש שינויים מסוימים אבל הוא דומה למה שעבר לקראת הבחירות הקודמות – זה סימן ג' – ועדת הבחירות.

גור בליי: הוא עוסק בשורה של סמכויות מיוחדות שניתנות לוועדת הבחירות המרכזית, שיסייעו לה להיערך לבחירות בנסיבות החריגות, שהיא צריכה לנהל בחירות שלישיות בלו"ז מאוד קצר.

גור בליי: אני אקריא את זה ואסביר בכמה מילים.

גור בליי: כמו שאמרתי, זה מאוד דומה ברוב הסעיפים למה שנעשה לפני הבחירות האחרונות.

גור בליי: תראו, קודם כל אסביר את הסעיף הזה, ויש פה עוד תוספת שלא מופיעה לכם בטקסט.

גור בליי: אחרי זה, אני אסביר גם אותה כי זה לא מופיע פה.

גור בליי: יושב ראש הוועדה ביקש מאותנו לנסח תוספת לסעיף אז אני אסביר אותה תכף בנפרד.

גור בליי: קודם כל, הסעיף עצמו, מבחינת הרציונל שלו – שוב, הוא מאוד דומה לסעיף שעבר לפני הבחירות הקודמות.

גור בליי: ועדת הבחירות המרכזית, בקושי גדול, הצליחה לגייס עובדים כי זה בחירות שלישיות והם צריכים להיעדר שוב ממקומות העבודה שלהם.

גור בליי: הסעיף הזה נועד לאפשר לוועדת הבחירות המרכזית, אם היא צריכה עובד והעובד מסכים לזה, אז כתוב בסעיף 7(א) שהרשות הציבורית לא יכולה למנוע את ההעסקה שלו בוועדת הבחירות.

גור בליי: גם אם זה לא מתאים לה, באופן עקרוני הוא משוחרר לצורך ועדת הבחירות, כמו "צו 8" לצורך ועדת הבחירות.

גור בליי: העובד צריך לעדכן את הממונה עליו.

גור בליי: אם הממונה עליו ברשות הציבורית לא מרוצה מזה שלוקחים אותו, הוא יכול לפנות ליו"ר ועדת הבחירות המרכזית, שהוא שופט עליון, ולהגיד שיש לו בעיה לשחרר את זה אבל ההכרעה נתונה ליו"ר ועדת הבחירות המרכזית, אם לקבל את הערעור הזה של הרשות הציבורית.

גור בליי: סעיף קטן (ד) אומר שהרשות הציבורית, אסור לה לפגוע באיזו שהיא צורה ולנקום באותו עובד, לפטר אותו או לפגוע בתנאי העסקתו או לפגוע ברציפות העבודה שלו, בזכויות או בוותק שלו.

גור בליי: כל הדבר הזה הוא בשביל לסייע לוועדת הבחירות המרכזית, שנתקבלת בקשיים שהולכים וגוברים כמובן, ככל שזה בחירות שלישיות רצופות, לקחת עובד ממקום עבודתי.

גור בליי: יש סעיף שהתווסף פה, שהיושב-ראש ביקש ממני לנסח, שהסעיף הזה יוצר איזה שהוא הסדר שונה לגבי הנושא של עובדי הכנסת.

גור בליי: אנחנו נלטש את הניסוח שם כי ניסחנו אותו עכשיו, תוך כדי, אבל הסעיף אומר: על אף האמור בסעיף קטן (ג), לעניין העסקה של עובד הכנסת, הודיע יושב-ראש הכנסת למנהל הכללי של ועדת הבחירות המרכזית שבשל צרכי הכנסת, ובכלל זה היכולת לבצע משימות בהיעדר העובד, יש קושי ממשי בהיעדרות העובד מעבודתו ולא הגיעו יושב-ראש הכנסת והמנהל הכללי של ועדת הבחירות המרכזית להסכמה על העסקת העובד, לא יועסק העובד בוועדה.

עודד פורר: אני מבקש שזה יהיה לכל הרשויות הציבוריות.

עודד פורר: גם בית המשפט העליון.

עודד פורר: יכול להיות שלדעת נשיא בית המשפט העליון יש עובדים שהם רלוונטיים - -

גור בליי: אני רק אסביר את הסעיף ואחר כך נקיים דיון.

גור בליי: חבר הכנסת פורר, כמה מילים להשלים את ההסבר - -

קריאה: מה אתה רוצה?

עודד פורר: כמו שלכולם, גם לכנסת.

עודד פורר: למה סעיף מיוחד לכנסת?

תמר זנדברג: מה לכנסת?

תמר זנדברג: לא הבנתי.

עודד פורר: הם מייצרים פה דין מיוחד לכנסת בנושא של העובד.

גור בליי: אני רוצה רק להסביר את הדין הזה לפני שמדברים עליו כדי שיהיה ברור על מה מדובר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני אסביר את זה: בפעם הקודמת היתה החרגה של הכנסת מהנושא של אפשרות של ועדת הבחירות לכפות עליהם את זהות העובד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: היתה החרגה גורפת.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הפעם, מה שאנחנו עושים, אנחנו משאירים את כוח ההחרגה לא למנכ"ל הכנסת אלא ליושב-ראש הכנסת.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה אחרי שיחה עם יושב-ראש הכנסת והתחייבות שלו, שאני מכבד אותה – בכל זאת, הוא יושב-ראש הכנסת, אני מכבד גם את התפקיד, שהוא יעשה את זה מאוד במשורה, רק אם צריך ורק אם יש חובה וזה לא שיקול של מנכ"ל הכנסת אלא שלו.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני חושב שבסופו של דבר זה מאזן נכון גם בהתחשב במה שהיה בפעם שעברה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: העברתי את הסמכות מהמנכ"ל ליו"ר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: באופן אוטומטי יש סמכות לוועדה, יש יכולת החרגה רק ליו"ר עצמו אחרי שהוא שקל את הדברים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: כשאני מתייחס למה שהיה בפעם שעברה לעומת הפעם הזאת, אני חושב שזה דבר ראוי, ואני סומך ידי בנושא הזה על יו"ר הכנסת, גם אחרי שיחה אתו והבהרה שלו שהוא יפעיל שיקול דעת לא לטובת המנכ"ל בהכרח אלא לפי שיקול דעת אמיתי בקטע הזה.

גור בליי: רק לחדד, שבפעם שעברה מה שהיה, האבחנה היתה לא על בסיס הגוף אלא על בסיס ועדות בחירות.

גור בליי: זאת אומרת, האבחנה היתה בנוסח הקודם, לפני הבחירות הקודמות, שבוועדה אזורית יש וטו לוועדת הבחירות, ובוועדה המרכזית יש וטו לרשות הציבורית עצמה או למנכ"ל, במקרה הזה מנכ"ל הכנסת זה היה, והגורמים המגבילים בשירות הציבורי.

גור בליי: במקרה הזה, האבחנה לא לפי סוג הוועדה אלא בין הכנסת לבין ייתר הגופים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: רק שנייה עודד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: היינו יכולים ללכת בנוסח של הפעם שעברה ולתת סמכות החרגה גם למעסיקים אחרים, לפי מה שאתה אומר - -

עודד פורר: לא, אני אומר שהבקשה שלי לגבי המעסיקים האחרים באה משום שאני לא חושב שצריך להיות ייחוד.

עודד פורר: אני אישית חושב שהנוסח צריך להיות זהה לכולם, אותה החרגה.

עודד פורר: יש ועדת בחירות מרכזית, בראשות הוועדה עומד שופט עליון.

עודד פורר: אני לא מצליח - - - עניין אחד במדינה ששם - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: אז אני אסביר.

עודד פורר: בסוף העובדים האלה רוצים לעבוד - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: אז מכיוון שיש פה נושא שהיה במחלוקת, ומכיוון שיש פה נושא שבפעם שעברה היה לו נוסח אחר, היה דין אחר - -

עודד פורר: שלא היה באף מערכת בחירות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: שניה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ומכיוון שאנחנו בסיטואציה שרוב העובדים בוועדת הבחירות המרכזית באים מהכנסת ולכן הם בסיטואציה שונה מאחרים, אני אומר שעשינו פה איזו שהיא החלטה, שאני חושב שהיא מאוזנת.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מצד אחד – אני אומר את דעתי - -

עודד פורר: בסוף העובדים האלה רוצים לעבוד ולא נותנים להם.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני אומר את דעתי.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מצד אחד, לכבד את יו"ר הכנסת.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ומצד שני, לעשות איזון.

עודד פורר: אני רוצה לומר משהו: הייתי רוצה לשמוע ממנהל הוועדה או מהיועצת המשפטית מה היה הנוהל, למעט מערכת הבחירות האחרונה.

עודד פורר: מה היה עד אז הנוהל, וכיצד עבדה ועדת הבחירות המרכזית בהקשר הזה של גיוס עובדים?

רון דול: אני היועץ המשפטי של נציבות שירות המדינה.

רון דול: אני רוצה להסביר.

רון דול: עד הבחירות הקודמות לא היה מצב שדן בנושא הזה של אפשרות שעובדים מרשויות ציבוריות יגיעו או לא יגיעו לוועדת הבחירות.

רון דול: הכל היה על בסיס וולונטרי לחלוטין.

רון דול: עובד רוצה, מעסיק מסכים, אין שום בעיה.

רון דול: נוצר מצב בעייתי, שאנחנו במערכת השלישית תוך פחות משנה או משהו כזה, והדבר גורם לבעיות הן למעסיקים הציבוריים והן לוועדת הבחירות, ויש צורך לאזן בין הטפסים והפניות של כל הגופים האלה.

רון דול: כמובן שאף אחד, ובטח לא אנחנו, רוצים לפגוע בתקינות הבחירות ולשבש את העבודה של הוועדה.

רון דול: בפעם הקודמת הגיעו לפשרה המסוימת הזאת, שלכל ראש ארגון או מעסיק ציבורי, מבקר המדינה, שירות המדינה ו - - - יהיה גורם נוסף שמעורב בשיחות האלה או בדיונים האלה, בין המעסיק לבין מנכ"לית ועדת הבחירות.

רון דול: הבקשה של נציב שירות המדינה היא שנחזור על הנוסח של הפעם שעברה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אז אני בא ואומר: אני ניסיתי לעשות פה - -

עודד פורר: הרי הכנסת היתה מוחרגת גם בפעם שעברה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: לא, לא.

אברהם (אבי) ניסנקורן: עודד שנייה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תנו לי לעשות סדר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: עודד, מה שהיה מוחרג בפעם שעברה זה ועדת הבחירות המרכזית ולא האזוריות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: האזוריות לא היו מוחרגות כי זה מאסה של אנשים, והמרכזית היתה מוחרגת לכולם.

אברהם (אבי) ניסנקורן: השינוי שאנחנו עושים הפעם, אם אנחנו מקבלים את זה שאנחנו משאירים את אותו סעיף של פעם שעברה, שבפעם שעברה היה כתוב: יו"ר הכנסת או בא כוחו.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו עכשיו מורידים את האפשרות של בא כוחו ומשאירים את יו"ר הכנסת.

רון דול: אתה מחריג רק את עובדי הכנסת?

אברהם (אבי) ניסנקורן: שנייה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הבקשה השנייה של אורלי היא להגיד שלגבי המרכזית - רוב העובדים במרכזית באים מעובדי הכנסת.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הבקשה של אורלי, בניגוד למה שהציע רון דול, זה להחריג רק את עובדי הכנסת משום שזה המקום שבו רוב העובדים בוועדה המרכזית ולא את היתר ולא לחזור לנוסח של הפעם שעברה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אפשר בנוסח א', אפשר בנוסח ב', אבל אנחנו בסיטואציה שעברנו לחובה על המעסיקים לעומת מה שהיה בעבר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בחובה הזאת אנחנו כן מצמצמים את שיקול הדעת של הכנסת כי אנחנו אומרים: יו"ר הכנסת, והוא בלבד, ואני אומר שזה גם אחרי שיחה עם יו"ר הכנסת בנושא הזה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה לא היה בלי שיחה איתו.

עודד פורר: ואם נוסיף שבמידה והם לא מגיעים בהסכמות זה יגיע לדיון בוועדה, פה?

אברהם (אבי) ניסנקורן: בסוף זה בן אדם אחד או שניים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ..

עודד פורר: ראיתי כבר דברים כאלה.

עודד פורר: תראה, במערכת הבחירות האחרונה ראינו הרבה מאוד דברים שקרו פה, בכנסת, שלא חשבנו שיקרו.

עודד פורר: ולכן, אני מעדיף להשאיר את העניין הזה לפחות סביב השולחן הזה, גם בדברים שנוגעים לכנסת עצמה ולפעילות הכנסת, גם בחקיקה וגם ביחס כלפי הסיעות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני חושב שאם יו"ר הכנסת יקבל פנייה מיו"ר ועדת הבחירות בנושא הזה, הוא ישקול את זה בהרבה מאוד כובד ראש ובסופו של דבר, זה גם על דעת אורלי.

עמי ברקוביץ': אני ממשרד המשפטים.

עמי ברקוביץ': אני רוצה להצטרף לדברים של רון.

עמי ברקוביץ': ההצעה ליצור דין מיוחד לעובדי הכנסת נראה לא פשוט.

עמי ברקוביץ': התוודענו להצעה - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: אין בעיה, הבנתי.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אז אנחנו נחזור לנוסח של הפעם שעברה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו צריכים לקבל החלטות, עם כל הכבוד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו נחזור לנוסח של הפעם שעברה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: לגבי הכנסת באופן ספציפי, אנחנו מצמצמים כי לגבי ייתר המקומות כתוב: ראש הרשות או בא כוחו.

אברהם (אבי) ניסנקורן: לגבי הכנסת, אנחנו אומרים: ראש הרשות והוא בלבד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בסדר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תמשיך.

עודד פורר: זה לא מה שביקשתי.

עודד פורר: אתה רוצה להתנהל ככה, אין בעיה.

עודד פורר: מה היו חלק מהדיונים?

עודד פורר: קיימת את הדיונים האלה לבד אז אתה לא יכול לצפות ממני לקבל את ההסכמות שהגעת אליהם - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: בסדר, אתה לא חייב לקבל.

אורלי עדס: אם אפשר, לא לחזור לנוסח הקודם כיוון שזה יצר לנו בעיה בוועדה המרכזית, לא רק ככל שזה נגע להעסקת עובדי כנסת מכיוון שהכנסת הוחרגה, והוחרגו כל עובדי הוועדה המרכזית כתוצאה מכך ונוצרה בעיה גם לגבי עובדים שהועסקו מגופים אחרים בוועדה המרכזית.

אורלי עדס: אז אנא לא להחריג את הוועדה המרכזית.

גור בליי: האם זה נכון לומר שעובדי הכנסת מהווים את הרוב המכריע של עובדי הוועדה המרכזית?

אורלי עדס: אני לא יודעת אם הרוב המכריע - -

קריאה: הרוב?

אורלי עדס: כן, יש הרבה, ובעלי תפקידים משמעותיים - -

גור בליי: אז מבחינה זאת, מה האבחנה?

גור בליי: זאת אומרת, מה הדלתא בין אם אנחנו מדברים על הכנסת באופן ייחודי לבין אם מדברים על הוועדה המרכזית באופן כללי?

אורלי עדס: מה שקרה בפעם הקודמת – החריגו לא את הכנסת, לא אמרו הכנסת - - - אלא לא יחול על הוועדה המרכזית מכיוון שבוועדות האזוריות יש לנו - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו מדברים היום רק על הוועדה המרכזית.

אברהם (אבי) ניסנקורן: השיח הוא רק על הוועדה המרכזית.

אורלי עדס: נכון.

אורלי עדס: אז בפעם הקודמת החריגו כי כל העובדים של הכנסת הועסקו בעיקרון רק בוועדה המרכזית.

אורלי עדס: ואז נוצר מצב שכתוצאה מכך, למשל עובד של גוף אחר שרצינו שיחזור לעבוד לא הוחזר ולא אושר לו לעבוד או לכמה עובדים כאלה מכוח ההחרגה הזאת.

אורלי עדס: אז לכן, לפחות אל תעשו את זה במתכונת של הפעם הקודמת כי אז זה שוב יוצר בעיה מול גופים אחרים ומרחיב לי את הבעיה מול מנכ"לים נוספים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בסדר.

עודד פורר: כרגע, לפי הנוסח הזה, לא מופיע מה שהיה בעבר הרחוק.

עודד פורר: לפי הנוסח הזה, כרגע, את יכולה לקחת עובדים מכל הרשויות הציבוריות.

עודד פורר: את לא יכולה לקחת מהכנסת אם היו"ר לא יסכים.

אורלי עדס: לא, כרגע זה לא כתוב ומה שנאמר כאן זה שזה יובא לפתחו של יושב ראש הכנסת.

עודד פורר: אפשר להגיש לנו את הניסוח הזה בכתב?

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו לא מצביעים כרגע אז תמשיך בבקשה.

תמר זנדברג: מה זאת אומרת?

עודד פורר: לא, זה לא מה שכתוב פה.

עודד פורר: הוא מקריא סעיף לא מופיע פה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: כן.

אברהם (אבי) ניסנקורן: יש נושא - -

תמר זנדברג: זה אמור להיכנס לנוסח?

אברהם (אבי) ניסנקורן: כן.

גור בליי: הרבה פעמים בהכנה לראשונה הנוסח משתנה.

גור בליי: אין פה משהו חריג.

איתן גינזבורג: זה סעיף שלם נוסף.

גור בליי: הרבה פעמים אנחנו עושים את זה לפני קריאה ראשונה.

גור בליי: לפני ההצבעה אני אחזור ואקריא אותו.

גור בליי: אולי גם להדגיש שמדובר רק על יו"ר הכנסת, אנחנו נבהיר את זה גם בנוסח, שהוא לא יכול לאצול את הסמכות הזאת.

רון דול: העמדה של המדינה, מה איתה?

אברהם (אבי) ניסנקורן: תראה, העמדה שלי, מכיוון שרוב העובדים באמת באים מהכנסת אז יש בעיה ייחודית לכנסת מול האחרים כי אצלם זה רוב העובדים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: לכן, הייתי נוטה לבקש את בקשת ועדת הבחירות ולא להחריג את האחרים.

איציק שמולי: אדוני היושב-ראש, יש לי שאלה: לגבי סעיף ד(1), אני מעוניין לדעת: העניין של איסור של פיטורין, איך אנחנו מוודאים שיש פה פרשנות מרחיבה?

איציק שמולי: גור, אני שואל אותך, איך אנחנו מוודאים שיש פה פרשנות מרחיבה?

איציק שמולי: כלומר, רשות מקומית לא תפטר.

איציק שמולי: לא תפטר כמה זמן?

איציק שמולי: יכול להיות מצב שמישהו יגיד: לא פיטרתי את העובד שלי חודש אבל אחרי שלושה חודשים אני יכול לפטר אותו.

איציק שמולי: הוא מחכה לו בפינה.

גור בליי: כתוב: "בשל כך".

גור בליי: זאת אומרת, אם יש איזו שהיא זיקה לדבר הזה, אז גם אם זה אחרי כמה חודשים, אם נגיד שלא היית פה המון חודשים, זה יהיה גם בשל כך כי חלק מהחודשים היית בוועדת הבחירות.

גור בליי: אתה יודע, קשה מאוד, זו בעיה שיכולה לצוץ אבל הכי טוב שאפשר בהקשר הזה, זה ליצור את הזיקה הזאת בין המילים "בשל כך", בין העבודה שלו לבין הפיטורין או הפגיעה בתנאי ההעסקה.

גור בליי: אם הייתי תוחם את זה באיזו שהיא צורה, עוד הייתי מחליש את זה.

גור בליי: אם אחרי שנתיים אומרים: ואתה גם לא היית הרבה מאוד חודשים, אני אגיד: בסדר, זה בשל כך גם אם זה שנתיים אחר כך.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני אומר לך כאיש יחסי עבודה, שזה בסדר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הניסוח בסדר.

מאיר כהן: ואני אומר לך כראש עיר שאין לזה שום משמעות.

קריאות: זה גם נכון.

מאיר כהן: אם אתה רוצה לזרוק מישהו, זה ימנע אותך?

גור בליי: אנחנו ממשיכים עם סעיף השכר.

גור בליי: זה אומר בחוק המקביל, שהיה לפני הבחירות הקודמות, נתנו סמכות ליו"ר ועדת הבחירות המרכזית לקבוע תוספת שכר של עד 35%.

גור בליי: הוא הפעיל את הסמכות ונתן תוספת של 32%.

גור בליי: המטרה שעשינו את זה היא כדי לשמר את התוספת הזאת.

גור בליי: זה ברור שזה לא תוספת על תוספת אלא זה תוספת אחת של 32%, בדיוק אותה תוספת שהוא נתן, זה נשמר.

גור בליי: רמת השכר תשמר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: רק רגע.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מיקי, היתה לך הערה?

מכלוף מיקי זוהר: לא על זה אבל אם אתם עוברים נושא אז רק שניים, שלושה דברים ונוכל להתקדם: 1.

מכלוף מיקי זוהר: הבנתי שלא הייתי בדיון פה, והיועץ המשפטי הבהיר שהעניין הזה לא הפיך, ומרגע שיש הצבעה בקריאה שנייה ושלישית אז אין דרך לתקן את זה, וזה אומר עובדתית בחירות ב-2 למרץ.

גור בליי: נכון.

גור בליי: לא חוזרים מפיזור.

גור בליי: אי אפשר לבטל חוק פיזור.

מכלוף מיקי זוהר: פנה אלי סגן שר האוצר איציק כהן, ואני חושב שאני מסכים עם עמדתו של יושב-ראש הוועדה, שאין דרך בחקיקה הזו לדחוף את העניין הזה כי זו צריכה להיות חקיקה ממלכתית ומקצועית וממוקדת אבל כן חשוב שנאמר לפרוטוקול היום, שאנחנו נטפל בזה מיד לאחר סיום החקיקה הזאת, אחרי פיזור הכנסת באמצעות ועדת ההסכמות ונקדם את זה בהליך זריז, שחייב להיות מאוד מהיר מבחינת לוחות זמנים כמו שהבנתי.

ארבל אסטרחן: הממשלה תצטרך להגיש הצעת חוק.

מכלוף מיקי זוהר: הממשלה תגיש.

מכלוף מיקי זוהר: צריך לומר לפרוטוקול שאנחנו, ככנסת, נעשה את הכל כדי להתכנס כי מדובר פה באמת בסוגיה חברתית שיש לה משמעות - - -

ארבל אסטרחן: לא אמרת במה מדובר.

ארבל אסטרחן: בדחיית מועד?

מכלוף מיקי זוהר: היושב-ראש יכול להגיד את זה.

מכלוף מיקי זוהר: בסדר?

דחיית מועד להתחלת החוק.

גור בליי: זה דחיית מועד שנקבע בחקיקה בחוק התכנון והבנייה.

זה לא לעכשיו.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אז אני בא ואומר: בקשה לדחיית מועד שמתחייבת, חזקה על ועדת ההסכמות שהיא תאשר את הבקשה הזאת אבל זה לא מתאים להכניס את זה היום.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני רק אומר לאמירות שנאמרו לפני כן, שיש גם נושאים אחרים דחופים שיצטרכו כנראה לעלות לוועדת ההסכמות בלי קשר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני לא קושר דבר בדבר אבל גם העובדה שסל הבריאות עדין לא נסגר – זה גם נושא כבד, וגם צריך להדיר שינה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ואמרתי לסגן שר האוצר: תביא את זה ואז נדון בשני הדברים ביחד היום כבר.

מאיר כהן: אני מבקש לחזק את זה ושזה ייכנס לפרוטוקול.

מאיר כהן: לא תתכנס ועדת הסכמות בנושא הזה אם לא יועברו 200 מיליון שקלים ל - - למה לא?

מאיר כהן: למה שלא נגיד את זה?

מכלוף מיקי זוהר: אני הייתי אומר ככה: בוא ננהג באחריות ונגיד שלא נביא לוועדת הסכמות את הנושא הזה בלי שנושא סל התרופות יגיע, אבל לא ננקוב בסכום כי לא...

בדיוק.

אבי, אני חושב שמה שניסחת בהתחלה זה נכון.

כל אחד מבין.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני רק אומר שבהקשר למה שמאיר אומר, אנחנו כבר כמה ימים מדברים על סל הבריאות וכמה ימים שומעים שמשרד האוצר מודיע שאין הסכמות לגבי סל הבריאות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ואז היום, בלחץ, ברגע האחרון, רוצים לדחות מועד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: סל הבריאות לא פחות מדיר שינה מעיניי.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה גם נכנס בינואר ולכן דרך אגב, עם חברי פורר, היתה לנו הסכמה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: לא מביאים עכשיו איזה סעיף שלא קשור.

אברהם (אבי) ניסנקורן: סל הבריאות לא פחות חשוב.

נכון.

אפילו אני מסכים עם עודד פורר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הייתי שמח אם היו מביאים לפה היום את סל הבריאות, והיינו באים ואומרים שאת סל הבריאות נכריע היום.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הייתי מאוד שמח.

קריאה: - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: לא, לא.

אברהם (אבי) ניסנקורן: חוקים אחרים בנפרד, זה לא הדיון עכשיו.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו דנים היום בהצעת החוק הזאת, יכול להיות שיש עוד חוקים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זו בדיוק המשמעות של ועדת הסכמות, הכנסת לא הפסיקה לעבוד.

גור בליי: נעבור הלאה לסעיף 9: שוב, גם פה זה הוראות מיוחדות שקשורות בקוצר הזמנים ובאפשרות של ועדת הבחירות להתארגן במהירות.

גור בליי: הרעיון הוא להגיד שהתקציב של ועדת הבחירות יהיה זהה לזה שהיה בבחירות הקודמות, וככל שהוועדה זקוקה לתקציב נוסף, היא תגיש אותו בדרך הרגילה שנקבעת בסעיף 134 לחוק הבחירות לכנסת, שמביאים בקשה לוועדת הכספים.

גור בליי: משהו נוסף?

גור בליי: האוצר, אין לכם מה להוסיף?

ביאן ותד: אין לי מה להוסיף.

גור בליי: אז גם פה זו הוראה זהה בשינוי קל להוראה שהיתה לנו בחוק שעבר, לפני הבחירות הקודמות.

גור בליי: שוב, בגלל קוצר הזמנים ובגלל העובדה שוועדת הבחירות המרכזית צריכה לצאת באופן מהיר להשיג את הציוד הדרוש לה ואין לה זמן הצטיידות של כמה שנים עד הבחירות הבאות, מתבקש פה שבמקום הפטור הרגיל שיש במכרז, של עד 50,000 ש"ח, הפטור יהיה עד 120,000 ש"ח, ובהתקשרויות המשך מול אותו ספק – עד 200,000 ש"ח.

גור בליי: התיקון היחיד שהיה מול החוק הקודם זה שקודם דובר על תקופה רצופה של 12 חודשים, ההצטברות של ה-200,000.

גור בליי: פה היו לנו כבר כמה בחירות בתקופה הזאת, אז הרעיון הוא שעושים "ריסט" אחרי הבחירות האחרונות ומתחילים לספור שוב את החישוב לצורך הפטור מחובת המכרזים, וגם ניתנת להם אותו דבר, כמו בחוק הקודם, האפשרות לחקוק בעניין מועדים ודרכי פרסום.

אוסאמה סעדי: אבל רוב המכרזים מעל זה.

גור בליי: אולי כדאי שוועדת הבחירות תתייחס.

אורלי עדס: יש לנו מאות רבות של התקשרויות.

אורלי עדס: בדרך כלל, אנחנו מחלקים את זה על פני כל השנים שיש שנת בחירות.

אורלי עדס: כמו שאמר גור, לא הספקנו לעשות את זה בחודשיים וחצי האחרונים.

אורלי עדס: רוב ההתקשרויות הן קטנות, יש כאלה שהם גדולות.

אורלי עדס: מה שמחייב מכרזים גדולים, אנחנו נוציא.

אורלי עדס: יש כאלה שאפשר לעשות הרחבת התקשרות לפי חוק חובת המכרזים, אז נעשה הרחבות התקשרות במידה ואפשר.

אורלי עדס: אני מאוד מקווה שלא נגיע להרבה מכרזים.

קריאה: כמה מכרזים יש לכם בערך?

אוסאמה סעדי: אבל אלה שמחייבים מכרזים מעל 200,00 – חוק חובת המכרזים - - - מותאמות לסד הזמנים?

איתן גינזבורג: כמה מכרזים יש לכם?

אורלי עדס: זה תלוי, זה מאוד משתנה.

אורלי עדס: התקשרויות יש מאות.

איתן גינזבורג: לא, מכרזים.

אורלי עדס: אולי עשרות.

אורלי עדס: לא, בתקופת בחירות בעצם לא.

אורלי עדס: עשרות זה לאורך כל התקופה לצורך הבחירות כי בשגרה רגילה - - - אנחנו מחלקים את זה על פני שנתיים, שלוש.

איתן גינזבורג: ועכשיו כמה יהיו?

אורלי עדס: אנחנו עוד לא יודעים.

אורלי עדס: אנחנו בשלב של מיפוי של כל הרכישות וכל הציוד כדי לדעת מה צריך מכרז, מה צריך התקשרות, מה יש ומה אין.

עודד פורר: מאחר ולבחירות לכנסת ה-22 עסקנו פה לא מעט בנושא של המצלמות, ובסוף מצאו פתרון שלא הצריך חקיקה, כדי שלא נידרש לזה בפעם הבאה, השאלה אם יש פה גם צורך שדורש להיכנס לנושא הזה פה?

אורלי עדס: אמרתי קודם שכל הסוגיה של חקיקת חוקים שקשורים בבחירות באמצע התהליך, זאת סוגיה לכנסת.

אורלי עדס: לגבי הסוגיה הספציפית הזו – אנחנו נביא את ההחלטה של השופט מלצר לעניין המצלמות לשופט הנדל, יושב-ראש הוועדה החדש, והוא יצטרך לקבל החלטה בעניין.

עודד פורר: אי אפשר לעגן את מה שהחליטו בפעם הקודמת?

אוסאמה סעדי: מה שהיה זה החלטה מינהלית.

קריאות: - - -

עודד פורר: איך שהתבצע הצילום בפעם הקודמת.

איתן גינזבורג: אבל בואו נעגן את זה בחקיקה.

אוסאמה סעדי: - - -

איתן גינזבורג: לא, רק הפיקוח.

עודד פורר: מה שוועדת הבחירות עשתה.

קטי קטרין שטרית: אתה צודק, עודד.

קטי קטרין שטרית: הרי היו פסילות של קלפיות שלמות.

קטי קטרין שטרית: הרבה מאוד.

עודד פורר: אני רוצה שיהיה אותו נוהל שהיה עם המצלמות גם בבחירות האלה.

קטי קטרין שטרית: - - - כי אחר כך הם יגידו שאין זמן.

קטי קטרין שטרית: צריכה ליפול החלטה, זה ברור.

עודד פורר: אגב, בנוהל של אז הם עשו 3,000.

עודד פורר: עכשיו אולי הם יכולים לעשות 6,000 או 7,000.

תמר זנדברג: אז תפנה לניל הנדל.

עודד פורר: אני, עם כל הכבוד, כמחוקק, יכול לחוקק את זה פה.

עודד פורר: אני לא צריך לפנות לניל הנדל.

אברהם (אבי) ניסנקורן: דין, השאלה אם אפשר להגיד לפרוטוקול שיש כוונה להמשיך את הנוהל הזה ולהרחיבו ככל שצריך כי אגיד לך, אפשר להכניס את זה לחוק אבל זה מורכב.

תמר זנדברג: היא אמרה שזה יועבר לפתחו של יושב-ראש ועדת הבחירות החדש.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בסדר, השאלה אם אפשר להגיד שהנוהל הזה ימשיך.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני שואל את - -

קריאות: - - -

אוסאמה סעדי: לאור ניסיון שנעגן את זה, זו החלטה של היושב-ראש.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בבקשה דין, אתה יכול להתייחס לזה.

קריאות: - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: אתם רוצים לדבר ביניכם?

אברהם (אבי) ניסנקורן: אתם יכולים לצאת החוצה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: דין, בבקשה.

דין לבנה: הסוגיה הזאת, העברנו אותה לפתחו של יושב-ראש ועדת הבחירות הנכנס, שנבחר לפני מספר ימים.

דין לבנה: לפני הדיון בקריאה שנייה ושלישית, בוועדה שוב, אנחנו נביא את זה בפני השופט, להבין את כוונותיו כדי שנוכל - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: תודה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה חשוב לוועדה לשמוע.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בבקשה.

אוסאמה סעדי: אבי, אנחנו חושבים, זו הדעה שלה רשימה שלנו - אנחנו מתנגדים לכל ניסיון להכניס בדרך עקיפה.

אוסאמה סעדי: אנחנו דחינו את זה - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו לא אמרנו להכניס לחוק.

אוסאמה סעדי: לא, אבל אני אומר שאנחנו נפנה ליו"ר ועדת הבחירות החדש הנכנס, השופט ניל הנדל, ונגיד ונבקש את ביטול ההחלטה כי אני חושב שזה בזבוז של כספים.

עודד פורר: מהטעם הכספי?

אוסאמה סעדי: גם מהטעם הכספי וגם מטעם הסטיגמה הזאת שאנחנו רואים עכשיו.

אוסאמה סעדי: דיברה קטי על העניין הזה של הקלפיות ועל פסילות – תבדקו איפה היו פסילות בקלפיות.

קטי קטרין שטרית: אני אתן לך כי זה בא לבית משפט: פורדיס, סכנין, עראבה - -

קריאות: - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: אוסאמה, אוסאמה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בירכא 10פיות.

קטי קטרין שטרית: בירכא תשע קלפיות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה לא משנה, קטי.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו ביקשנו התייחסות של לפני קריאה שנייה ושלישית.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תודה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תמשיך.

גור בליי: עד כאן לגבי סימן ג', עם הנושא של ועדת הבחירות המרכזית והסמכויות שלה.

גור בליי: יש עוד השלמות בעניין הזה.

גור בליי: אורלי אוד ין, יש עוד השלמות על מה שתיארתי לגבי הסמכויות שלכם?

אורלי עדס: לא, בינתיים לא.

גור בליי: אוקי.

גור בליי: סימן ד'.

גור בליי: כל זה סעיפים חדשים, זה לא דבר שהיה קודם.

גור בליי: זו היתה הפקת לקחים.

גור בליי: ישבנו עם אנשי ועדת הבחירות המרכזית, עם מנכ"לית הוועדה ועם היועץ המשפטי לוועדה, עם שורה של לקחים שהם הפיקו ממערכות הבחירות הקודמות.

גור בליי: היה לנו עכשיו רצף של הזדמנויות להפיק לקחים.

אורלי עדס: גם עכשיו אנחנו תוך כדי.

אורלי עדס: ..

גור בליי: בעקבות זה הם הציעו כמה הצעות בשביל לטייב ולהקל את התהליך, גם בגלל לחץ הזמנים.

גור בליי: ההוראות האלה הן הוראת שעה, הן לא הוראות קבועות.

גור בליי: אני אקריא אותן ונסביר במה מדובר.

גור בליי: הן לא נוגעות לסמכויות ועדת הבחירות המרכזית אלא לאופן ניהול ההצבעה ולייעול שלה.

גור בליי: סעיפים (1) ו-(2) מדברים על העלאת הגיל המינימלי להיות חבר או מזכיר בוועדת קלפי.

גור בליי: לפי החוק היום, כל בן 16 ומעלה יכול להיות חבר ועדת קלפי, זה מטעם המפלגות או מזכיר ועדת קלפי, זה מטעם ועדת הבחירות.

גור בליי: הרעיון הוא להעלות את הגיל – בכל זאת, זה תפקיד אחראי, זה תפקיד חשוב ומשמעותי ולכן, ההסכמה שהתגבשה בישיבות שקדמו לוועדה, שזה הנוסח שמונח בפניכם, לאישורכם, זה שחבר ועדת קלפי יהיה בגיל 17 ומעלה, והמזכיר יהיה בן 21 ומעלה.

גור בליי: הוא בעצם - -

אוסאמה סעדי: זה גם היה קודם 21.

גור בליי: שניהם היה 16.

אוסאמה סעדי: אבי, אני חושב שהגיל מבחינת חברי ועדות, גיל 16 הוא גיל מתאים.

אוסאמה סעדי: מבחינת מזכיר קלפי – אפשר גיל 18?

קריאות: - - -

עודד פורר: זה גיל אחרי צבא.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מזכיר ועדת קלפי – אני חושב שגיל 21 - זה בסך הכל מינוי של ועדת הבחירות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ועדת הבחירות ביקשה להעלות את הגיל ל-21 מתוך ניסיון.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בסופו של דבר, גיל מייצר בגרות וגיל מייצר אחריות וגיל מייצר יכולת קבלת החלטות נבונה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה חלק מהחיים ברוב המקרים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ולכן, גיל 21 ו-16 זה ראוי.

אברהם (אבי) ניסנקורן: היתה עוד בקשה לוועדת הבחירות, שנוגעת למפלגות עצמן, לשנות את גיל חבר ועדת הקלפי מ-16, שהוא היום, לגיל 21.

אברהם (אבי) ניסנקורן: פה חשבנו שזו בקשה שיכול להיות שהמפלגות לא ערוכות לה ולכן, הצענו את גיל 17.

אברהם (אבי) ניסנקורן: למה גיל 17?

אברהם (אבי) ניסנקורן: כי זה הגיל שבו יש זכות להציב חברי ועדת קלפי ברשויות מקומיות.

קריאה: להצביע ברשויות מקומיות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: סליחה, להצביע.

אברהם (אבי) ניסנקורן: לקחנו את הגיל הזה כי עוד פעם, בזמן בחירות יש שינויים – בסדר, זה בהסכמה רחבה, היום זה 16.

אברהם (אבי) ניסנקורן: שינויים נמהרים אנחנו לא עושים בתקופה הזאת, אנחנו לא מטילים נטל על המפלגות אבל גם לא רוצים להתעלם מוועדת הבחירות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: לכן, שינינו מ-16 ל-17 ולא ל-21.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה בסך הכל שינוי סמנטי שאני חושב שכולם יכולים להתארגן אליו.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תמשיך.

גור בליי: אני אקריא ביחד את סעיפים (3) ו-(4) כי הם על אותו עניין: פה מדובר זה על דבר יותר משמעותי, אז כדאי לשים לב לדבר הזה.

גור בליי: זו הצעה שיכולה לייעל מאוד – אני מניח שוועדת הבחירות תגיד כמה מילים על זה ויסבירו כמה זה עוזר להם.

גור בליי: אני רק אבהיר במה מדובר: יש היום הסדר הצבעה מיוחד לשוטרים, שיצר קשיים בירוקרטיים גדולים - אני מניח שהם יגידו על זה כמה מילים - שלפיו יש תהליך משלב שהמשטרה צריכה לשלוח מראש לוועדת הבחירות רשימת שוטרים.

גור בליי: הם מנפיקים להם אישור מיוחד, מוחקים את השם של כל שוטר מהקלפי בבית שלו, ואז הוא מצביע רק עם האישור הזה, והאישור מצורף לפרוטוקול הקלפי ואם יש חוסר התאמה בין השמות.

גור בליי: ..

גור בליי: בקיצור, עיכובים וסיבוכים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בירוקרטיה שלמה.

גור בליי: הרעיון פה זה שהוא יצביע כמו מזכיר ועדת קלפי, זה אומר במעטפה כפולה.

גור בליי: הוא מצביע בכל מקום בארץ במעטפה כפולה, לא בהסדר מיוחד אלא כמו מזכיר ועדת קלפי - -

פנינה תמנו: איך אתה בודק שהוא לא הולך אחר כך ומצביע ב - -

גור בליי: תכף הם יתייחסו לזה.

גור בליי: אני רק רוצה להגיד למען שלמות התמונה שהזיהוי של המצביע יהיה או באמצעות תעודת שוטר או באמצעות תעודה אחרת שתנפיק לו ועדת הבחירות המרכזית בצירוף תעודת זהות.

גור בליי: אולי יש לו אמצעי זיהוי אחר מהאמצעים שמנויים בסעיף 74 לחוק.

גור בליי: הסעיף הזה חל על שוטרים וגם על אנשי שב"כ.

גור בליי: זה עוד דבר שחשוב להזכיר אבל אולי באמת שהם יגידו כמה מילים.

אורלי עדס: כל ההסדר המיוחד להצבעת שוטרים נולד במקור לפני עשרות שנים, כשעוד בכלל לא היו הצבעות מיוחדות כמו בבתי-חולים, אסירים או שליחים בחו"ל.

אורלי עדס: זה הסדר מאוד מאוד מסורבל, כפי שהסביר גור, שיצר הרבה בעיות.

אורלי עדס: הבעיות העיקריות, מלבד הפרוצדורה, היה הבעיה בספירת קולות ובפרוטוקול ועדת הקלפי, בתוצאות.

אורלי עדס: סוג ההצבעה הזה בלבל את המזכירים וזה מה שגרם לפעמים לחוסר איזון בתוצאות, מה שהיינו צריכים לתקן כאן אחר כך ובוועדות האזוריות בתום יום הבחירות.

אורלי עדס: ההצעה שלנו היא פשוט שזה יהיה במעטפות כפולות.

אורלי עדס: היום כבר יש בסביבות 300,000 מעטפות.

אורלי עדס: אמנם זה יוסיף עוד מעטפות אבל זה יצמצם את הבעיות הללו גם בפרוצדורה.

אורלי עדס: עכשיו, לגבי איך בודקים - -

פנינה תמנו: בדיוק, שהוא לא חוזר למקום מגוריו - -

אורלי עדס: אז כל מבצע ספירת הקולות המוכר שעושים כאן, בכנסת, בתום יום הבחירות, שבגללו ממתינים לתוצאות הרשמיות במשך יומיים, נועד בדיוק למטרה הזאת כדי לוודא שאנשים – מתבצע כאן תהליך שלם של הצלבת קבצים.

אורלי עדס: יוצרים קובץ של המצביעים במעטפות הרגילות בקלפי רגילה.

אורלי עדס: יש טופס מיוחד שמסמנים, אנחנו צורבים אותו, יוצרים ממנו קובץ.

אורלי עדס: מביאים לכאן את המעטפות הכפולות, מזינים את הנתונים, מצליבים את שני הקבצים ואז עולים על המקרים שבהם היתה הצבעה כפולה.

פנינה תמנו: - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: בואו נמשיך הלאה.

פנינה תמנו: רגע אבי, היא נותנת לי תשובה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בסדר, אבל זה כמו כל הצבעה כפולה.

קטי קטרין שטרית: לא, פנינה צודקת כי הנתונים פשוט הקפיצו והשלישו את עצמם מבחינת כל אלה שמגיעים לקלפיות, הנגישות וכולי.

קריאות: הוציאו את קטי, הכניסו את קטי.

קריאות: הוציאו את קטי, הכניסו את קטי.

קטי קטרין שטרית: לא, הכמויות גדלו בכמה וכמה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני מבקש להמשיך הלאה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה לא הסעיף הזה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני ביקשתי להמשיך הלאה.

פנינה תמנו: אדוני היושב ראש, אתה מבקש להמשיך הלאה ואני צריכה תשובה.

פנינה תמנו: אני מבקשת לא לזלזל באינטליגנציה שלי ובשאלות שלי בבקשה, עם כל הכבוד לחברות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: טוב, בבקשה תמשיך.

גור בליי: בסדר.

גור בליי: נמסר לנו, אנחנו היינו בשבוע האחרון בשיח עם כל גורמי החוץ שהצעת החוק הזאת משפיעה עליהם, לרבות המשטרה והשב"כ.

גור בליי: ממה שהם מסרו לנו, גם אנשי המשטרה וגם השב"כ, זה מקובל עליהם השינוי הזה.

גור בליי: אני אומר לפרוטוקול - ככל שיש איזו הסתייגות, כמובן שהיא תושמע אבל קיבלנו כל מיני הערות ותיקונים לנוסח אבל בגדול, ממה שאמרו לנו...

גור בליי: נעבור הלאה.

גור בליי: יש פה בהקשר הזה - כבר בחוק הקודם, לפני הבחירות הקודמות, היתה הוראה מיוחדת שאפשרה בגלל קוצר הזמנים והצורך להתארגן במהירות, היא הרחיבה את האפשרות לתת הוראות שעה.

גור בליי: בחוק הרגיל, ועדת הבחירות המרכזית יכולה ב-60 יום לפני הבחירות לתת הוראות שעה.

גור בליי: בחוק הקודם קבענו, לפני הבחירות הקודמות, שגם בימים 90 עד 60 יהיה אפשר לקבוע, רק ששם זה יהיה יו"ר ועדת הבחירות המרכזית.

גור בליי: אז לא היתה עוד מליאה של ועדת בחירות ואמרנו לייעל את זה - זה יהיה היו"ר עצמו.

גור בליי: ההסבר שמוצע פה זה להגיד שקודם כל, הוראות השעה שנקבעו כבר בבחירות הקודמות, שעסקו בנושא של שמירת סדר במקום הקלפי, נוכחות במקום הקלפי – אגב, זה נותן מענה לחלק ממה שעלה קודם על ידי חבר הכנסת פורר, של טוהר הבחירות והדברים האלה, שנעשו באמצעות הוראות השעה האלה.

גור בליי: אז הוראות השעה האלה יעמדו בתוקפן בשביל להמשיך את כל הפרויקט הזה של טוהר הבחירות.

גור בליי: משמרים את הסמכות של יו"ר ועדת הבחירות המרכזית לתת הוראות שעה גם ב-22 ימים שלפני מה שיש פה בחוק הרגיל.

גור בליי: עד כאן.

גור בליי: שאלות?

גור בליי: אין.

גור בליי: הדבר האחרון בסימן הזה: אני אגיד אולי במשפט - אם ועדת הבחירות תרצה להשלים אותי, אני אשמח: יש היום מיסוי מיוחד ואחיד למי שעובד בוועדת הבחירות המרכזית.

גור בליי: בין היתר, יש שם הגבלה של תקופה שעליה אתה מקבל את המיסוי המיוחד וסכום.

גור בליי: בשנים האחרונות, ועדת הבחירות המרכזית עושה הכשרות יותר מורכבות ויש יותר עבודה אחרי הבחירות.

גור בליי: הם רוצים להרחיב את התקופה שעליה יש את הפטור הזה ממס כי הפטור הזה הוא מהשקל הראשון.

גור בליי: לכן, רוצים לתת את הפטור הזה על תקופה האורכה שתשקף בצורה יותר מדויקת את אופן ההעסקה של העובדים בוועדת הבחירות – זה הרחבת הזמן.

גור בליי: לגבי הרחבת התקרה – בגלל שדיברנו שיש עליה של 32% בסעיף שבשכר אז בהתאמה גם ה-8,800, שזה הסכום המקורי שהיום הוא מעודכן בכל פעם, יעלה ל-11,700.

גור בליי: למעשה, 32% זה 11,616 אבל עיגלו את זה ל-11,700.

גור בליי: אני מקווה שתזרמו עם זה.

גור בליי: עד כאן נושא ההוראות לגבי הליך הבחירות.

גור בליי: סימן ה': מימון הבחירות.

גור בליי: גם פה יש כמה דברים שהם הוראת שעה.

גור בליי: אני אסביר באופן כללי במה מדובר ואני רוצה גם להתייחס לשאלות המשפטיות הלא-פשוטות שהדבר הזה מעורר, שגם משפיעות על הרוב הדרוש וגם על היבטים נוספים: יש פה שני דברים שנעשים בפרק הזה של המימון, ואולי אחרי זה החשב יתייחס למשמעויות של הדבר הזה מבחינת המספרים.

גור בליי: יחידת המימון – מתעסקים גם עם נושא ההלוואות וגם עם נושא של יחידת המימון לצורך בחירות ומקדמה או הסכום שמקבלים לצורך הוצאות הבחירות והמקדמה.

גור בליי: קודם כל, לעניין הוצאות הבחירות והמקדמה – יש עלייה של 31% פר יחידת מימון.

גור בליי: העלייה הזאת, זה לא נעשה בדרך של העלאת יחידת המימון עצמה אלא בדרך שהיא הכפלה ב-1.31.

גור בליי: מדוע?

גור בליי: כי לא משנים פה את המימון השוטף ולא משנים את תקרת ההוצאות.

גור בליי: משנים רק את הכסף, רק את המקדמה ואת הכסף שהמפלגה מקבלת אחרי הבחירות.

גור בליי: יש עליה של 31%, שהעלייה חלה – בעצם היום מפלגה מקבלת כמספר המנדטים שהיא קיבלה פלוס 1.

גור בליי: אז מוסיפים 31% לכל הדבר הזה.

גור בליי: נגיד שמפלגה קיבלה שישה מנדטים אז היא תקבל שבע יחידות מימון כפול 131%.

גור בליי: זאת אומרת, תוספת של 31%.

גור בליי: בנוסף, בשביל לעזור באופן יחסי יותר למפלגות הקטנות, נוספת עוד חצי יחידת מימון לכל מפלגה.

גור בליי: זה לא לכל יחידת מימון אלא למפלגה אחת - -

חיים אבידור: לכל רשימה.

גור בליי: לכל רשימה, סליחה, נכון.

גור בליי: נוספת עוד חצי יחידת מימון לכל רשימה.

גור בליי: התוספת הזאת בסך הכל מוסיפה כ-62 מיליון שקלים עד כמה שאני יודע אבל תכף יתייחסו למספרים.

גור בליי: זה משהו קצת יותר מ-62 מיליון שקלים.

גור בליי: במקביל, גם המפלגות החדשות מקבלות הטבה מסוימת.

גור בליי: ההטבה הזאת היא שהמפלגות החדשות יכולות לקבל – היום, בחוק הרגיל, מפלגות חדשות יכולות לקבל כנגד ערבות בנקאית 70% מ-10 יחידות מימון.

גור בליי: לפי המוצע פה, מפלגות חדשות יוכלו לקבל 100% מ-13.1 יחידות מימון.

גור בליי: זאת אומרת, גם העלייה הזאת של 31% אבל זה רק כנגד ערבות בנקאית.

גור בליי: << מנהל >> (היו"ר מאיר כהן, 15:35) << מנהל >> לגבי הלוואות – ההצעה היא להמשיך בשינויים קטנים את ההסדר שהתקבל לפני הפיזור הקודם בנושא ההלוואות.

גור בליי: זה אומר שלא ינכו את יתרת ההלוואה מהמקדמה.

גור בליי: החוק הרגיל קובע שאתה מנכה את יתרת ההלוואה מהמקדמה.

גור בליי: גם פה, בגלל שהמפלגות לא הספיקו להחזיר כי לא עלה כמעט כסף, לא מנכים את יתרת העבר מהמקדמה ויעבירו את מסגרת האשראי של ההלוואה לכנסת הבאה.

גור בליי: אבל בגלל ששולמו כבר שני תשלומים על חשבון ההלוואה כי היו כבר חודשיים של מימון שוטף שמהם ניכו את ההלוואה, הפריסה בכנסת הבאה תהיה על פני ארבע שנים וארבעה חודשים ולא על פני ארבע שנים וחצי, כי מתחשבים בחודשיים שכבר ירדה ההלוואה של כל אחת מהמפלגות.

גור בליי: ופה יש גם עוד דבר נוסף, שבהתאם לזה גם בעקבות שיח שהיה לנו בהקשר הזה עם החשב, גם הסכום יחושב בהתאמה לפריסה לפי ארבע שנים וארבעה חודשים ולא ארבע שנים וחצי.

תמר זנדברג: מה?

תמר זנדברג: מה?

תמר זנדברג: רק שנייה.

תמר זנדברג: אנחנו לקחנו הלוואה.

תמר זנדברג: ההלוואה חולקה ל-54 תשלומים.

גור בליי: נכון.

גור בליי: שילמתם שני תשלומים.

תמר זנדברג: אז עכשיו נשארו 52 תשלומים אבל הסכום גם ירד.

גור בליי: נכון.

תמר זנדברג: אז עכשיו כל תשלום יהיה כגובה מה שהיה?

גור בליי: לא, הרעיון הוא שבכנסת הבאה אתם תמשיכו על פני 52 תשלומים לפרוע את יתרת ההלוואה אבל - -

חיים אבידור: ככל שלא יהיה שינוי במנדטים, אותו סכום יישאר לך לכנסת הבאה ועוד תפרעי אותו ב-52 תשלומים.

גור בליי: לא תוכלי להגדיל את ההלוואה ולהגיד: רגע, מגיע לי עכשיו לפי 54 חודשים.

גור בליי: לא, את עדין עם ה-52 חודשים.

תמר זנדברג: אני במקסימום הלוואה, אין לי מאיפה להחזיר אותה.

תמר זנדברג: מי שיאכל אותה זה לא אני.

קריאות: - - -

מאיר כהן: יעקב, אז עוד יותר "אוכלים אותה".

חיים אבידור: גור, דבר על ההקפאה.

גור בליי: אני תכף אתייחס לעניין הזה.

גור בליי: דבר נוסף - -

מאיר כהן: חבר הכנסת אשר.

אני רוצה להעלות נושא שלא צריך להחליט עליו עכשיו לא צריך לעצור את הדיון עכשיו אבל לקראת המשך הדיון, אני חושב שהיה צריך להאריך את ההלוואה ולהגיע אפילו לחמש שנים ולתת את ה"גרייס" לעניין הזה.

אני לא רואה בזה שום בעיה.

זה לא תוספת תקציבית שמכבידה.

אני מסייג את זה כבר עכשיו, אדוני היושב-ראש.

<< מנהל >> (היו"ר אבי ניסנקורן, 15:38) << מנהל >> בהמשך הדיונים, אחרי שזה יעבור בקריאה ראשונה - - << יור >> היו"ר אבי ניסנקורן:

<< יור >> אני רק רוצה להגיד שכל הפרק הזה הוא פרק לא פשוט כי מצד אחד, אנחנו רוצים להתנהל באחריות ציבורית ומצד שני, אנחנו רוצים לתת לדמוקרטיה לעשות את שלה ולתת למפלגות אפשרות להיערך בנסיבות החריגות האלה של שלושה סבבי בחירות.

לכן, זה פרק לא פשוט וזה שתי-וערב.

אגב, אנחנו שמענו את כל הגזברים של כל מי שהגיע כדי להבין את המצוקות.

בשתי-וערב הזה, מצד אחד לא משכנו את משך החזר ההלוואה בשביל שלא יעבור לקדנציה אחת אחרי וזה יסבך את כל המפלגות וכולם ייכנסו לאיזה שהוא סחרור.

נתנו את האפשרות לקבל כרגע סכום נוסף, שגם אני אומר שניסינו להגיע לסכום המינימלי המוסכם.

אני לא מדבר על הסכום הזה - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: לא, בסדר, אבל מגיע לו עוד...

גור בליי: רגע, אני רק רוצה להשלים את הדברים ואני רוצה להגיד כמה מילים על הקשיים שההסדר הזה מעורר כי הוא בהחלט מעורר קשיים: לצד מה שדיברנו על הפריסה והגלגול של ההלוואה לפעם הבאה, עוד דבר נוסף כמו בהסדר שהתקבל לפני הבחירות הקודמות – שוב, בהתגברות על החוק הרגיל, מאפשרים עדין לקחת הלוואות לסיעות שעוד לא לקחו, למשך 10 ימים.

גור בליי: היא יכולה לקבל עד 80% משיעור ההלוואה מתקרת ההלוואה למפלגות שעוד לא לקחו, יכולים לקחת בימים הקרובים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: כמו שעשינו בפעם שעברה.

גור בליי: חשוב לי להדגיש את הדבר הזה: ההסדר הזה מעורר שאלות לא פשוטות, בעיקר במישור של השוויון לפי סעיף 4 לחוק יסוד: הכנסת – חשש לאובדן כספי ציבור, זה חוזר לשאלה של חבר הכנסת סעדי ועקיפה של הוועדה הציבורית שאמורה לקבוע את יחידת המימון.

גור בליי: מבחינת השוויון – בפסיקת בית המשפט לא פעם ניתנה הדעת לחוקי מימון שמיטיבים יותר עם מפלגות מיוצגות מול מפלגות חדשות, וציינה פעם אחר פעם שיש בכך פגיעה בשוויון ההזדמנויות לפי סעיף 4 לחוק יסוד: הכנסת.

גור בליי: יש פה מלכתחילה משהו שהוא יותר חשוד בואו נגיד, כי זו סיטואציה שהמפלגות מחוקקות לעצמן.

גור בליי: הן דואגות בסופו של דבר לקשיים של עצמן.

גור בליי: במקרה הזה, מגדילים למפלגות הקיימות את המימון ב-31% ועוד תוספת של חצי יחידת מימון וגם מגלגלים את הסדר ההלוואות, שגם הסדר ההלוואות – שוב, צריך להבין שהמשמעות שלו שדה-פקטו, ההלוואה שהיתה אמורה לשמש מפלגות בתקופת כהונתה של הכנסת הופך לעוד תוספת למימון הבחירות.

גור בליי: מצד שני, כאיזון מסוים, כמו שאמרתי, המפלגות החדשות יכולות לקבל ערבות בנקאית על 100% מ-13.1 יחידות מימון במקום 70% מ-10 יחידות מימון אבל שוב, שם זה כנגד ערבות בנקאית וזה הרבה הרבה יותר קשה, גם הבנקים לא תמיד נותנים ערבויות בנקאיות והסיפור הזה לא פשוט.

גור בליי: בשורה התחתונה – הדבר הזה בעינינו מיטיב את מצבן של המפלגות הקיימות מול החדשות ויש פה פגיעה בשוויון הזדמנויות של המפלגות, ביחס בין הקיימות לחדשות, וזה מה שמחייב את הרוב של ה-61 בשלוש הקריאות, בגלל הפגיעה הזאת בשוויון אבל חשוב גם שהוועדה תיתן את דעתה לדבר הזה.

גור בליי: אני יודע שבסך הכל יש פה הסכמות בין המפלגות אבל בכל זאת, חשוב שהוועדה תיתן את דעתה, שמעבר לשאלת הרוב יש פה שאלה של הצדקה עקרונית לדבר הזה.

גור בליי: החוק קבע ועדה ציבורית שתקבע את גודל יחידת המימון ופה, דה-פקטו, מגדילים את זה תוך עקיפה של הוועדה הציבורית והטבה משמעותית למפלגות הקיימות.

גור בליי: יש פה גם חשש לאובדן כספי ציבור כי מפלגה שלא עוברת את אחוז החסימה, כספי ההלוואה שלה הולכים, אין מאיפה לגבות אותם.

גור בליי: גם מפלגה שמחליטה פתאום לא להתמודד, הכספים שלה הולכים.

גור בליי: יש כמובן גם גידול משמעותי בהוצאת הכספים באופן כללי.

גור בליי: עכשיו, ההצדקות שהועלו לדבר הזה, אני מניח שגם יעלו את זה שהמפלגות בגירעונות בגלל הרצף של הקמפיינים שהיה עד עכשיו אבל באופן עקרוני, הוועדה צריכה לתת את דעתה.

גור בליי: באופן עקרוני, המימון שניתן למערכת בחירות נתונה אמור על פי המחוקק להספיק לאותה מערכת בחירות.

גור בליי: פה מקדימים את זה בגלל סיטואציה של גירעונות.

גור בליי: דבר לא פשוט, כמו שאמרתי, יחייב בכל מקרה רוב של 61 בגלל הפגיעה בשוויון שכרוך בכך אבל זה לא מתמצה בזה.

גור בליי: יש פה בהחלט שאלות כבדות של כספי ציבור והחשש מאובדן כספי ציבור בהקשר הזה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תמר, את רוצה להתייחס?

תמר זנדברג: אם מפלגה לא תתמודד?

גור בליי: אם מפלגה לא מתמודדת אז אין מאיפה לקחת את ההלוואה, הכסף הלך.

קריאות: היא לא עוברת.

גור בליי: גם אם היא לא עוברת וגם אם היא מחליטה לא להתמודד.

קריאה: מפלגה קיימת?

גור בליי: מפלגה קיימת לא מתמודדת, לקחה הלוואה, יש לה חוב, היא תיקח הלוואה ותחליט לא לרוץ.

גור בליי: בחוק הרגיל אתה פורע לה מהמקדמה, אתה לוקח לה מאיפה שאתה יכול.

גור בליי: במקרה הזה, אין מאיפה לקחת.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תמשיך.

גור בליי: אני אקריא את הנוסח ואז אולי תהיה התייחסות בהקשר הזה: רק להסביר את זה: ה-1.81 זה התוספת של ה-31% על היחידה הנוספת פלוס החצי יחידה שסוכם עליה.

גור בליי: ככה יוצא 1.81.

קריאה: מה זה סיעה חדשה?

זה לא קשור אליכם, אתם מאוחדים היום.

גור בליי: זה שבכנסת הבאה תהיה סיעה שלא הייתה מיוצגת, לא עושים לה ממוצע אלא מסתכלים כמה היא נכנסת.

גור בליי: הסעיף הזה חל על סיעה שהתפלגה אבל לא כמו סיעה שמראש הודיעה שהיא מורכבת מכמה מפלגות כמו ימינה או הרשימה המשותפת אלא ההתפלגות של השליש.

גור בליי: אני לא חושב שבכנסת הזאת יש לנו, לא הספיקו אז אין התפלגות.

גור בליי: .. זה חל על מי שהתפלג מכוח השליש.

איתן גינזבורג: גור, אחרי הפיזור אפשר יהיה עוד להתפלג?

ארבל אסטרחן: כן, אפשר להתפלג בכל מקרה.

גור בליי: כן, אבל זו שאלה כי זה לא משפיע בהכרח על המקדמה - -

איתן גינזבורג: אבל אז אתם קובעים ועדת כנסת והיא לא קיימת, אז אולי עדיף לוועדה המסדרת?

גור בליי: הוועדה המסדרת.

איתן גינזבורג: אז צריך לכתוב את זה.

גור בליי: לא, לא.

ארבל אסטרחן: לא.

ארבל אסטרחן: המועד הקובע הוא מועד פיזור כנסת.

גור בליי: זה הסעיף שחל על כל הסיעות שהיו מיוצגות עכשיו ויהיו בכנסת הבאה.

גור בליי: יהיה ממוצע כפול 1.31 בתוספת של 1.81.

גור בליי: "(ב1) המימון של הוצאות הבחירות של מפלגות שהגישו רשימת מועמדים משותפת יחושב לכל מפלגה בנפרד על פי הוראות סעיפים קטנים (א) ו-(ב) בין שחשבון הבחירות מנוהל בנפרד ובין במשותף, לפי הוראות סעיף 13ב(א) או (ב); ואולם תוספת הסכום השווה ל-1.81 יחידות מימון כאמור בסעיפים קטנים (א) ו-(ב) תשולם פעם אחת לכל המפלגות כאמור, והיא תחולק ביניהן לפי שיעור חלקן בפועל בסך הכולל של מימון הוצאות הבחירות הניתן להן לפי סעיפים קטנים (א), (ב) או (ב2).

גור בליי: ";" הסעיף הזה אומר שהוא מכיל את התוספת הזאת ומסביר.

גור בליי: (ב1) שהקראתי רק אומר שאם יש לי סיעה שמורכבת מכמה מפלגות, היא לא מקבלת כמה פעמים את התוספת אלא מקבלת פעם אחת לכל האיחוד של המפלגות ומחלקים את זה ביניהם באופן יחסי.

גור בליי: סעיף (3) עוסק במקדמות: "(3) בסעיף 4 – (א) בסעיף קטן (א)(1), במקום "70% מיחידת מימון אחת" יבוא "70% מ-1.31 יחידות מימון"; (ב) בסעיף קטן (א1), במקום "מעשר יחידות מימון" יבוא "מ-13.1 יחידות מימון"; (ג) בסעיף קטן (א2), במקום "70% מעשר יחידות מימון" יבוא "100% מ-13.1 יחידות מימון";" שוב, זה אומר שאותה תוספת של ה-31% חלה גם במקדמות.

גור בליי: כל אחד לפי המקדמה שלו.

גור בליי: (3) (ג) זה מה שהסברתי קודם לגבי המפלגות החדשות, שהן יכולות במקום 70% לקבל 100% מ-13.1 יחידות מימון, כפיצוי מסוים על היתרון שניתן למפלגות הקיימות.

גור בליי: לעניין ההלוואות – "ב) על אף האמור בסעיף 3(ב), (ד) ו-(ה) לחוק התפזרות הכנסת העשרים ואחת, התשע"ט–2019" פה אנחנו באים ואומרים שההסדר החדש על ההלוואות מחליף את ההסדר שצורף לחוק ההתפזרות הקודם וכך נקבע בו: 1) ביקשה סיעה לקבל הלוואה לפי סעיף 7ג לחוק המימון לאחר כינונה של הכנסת העשרים ושלוש, יובאו בחשבון לעניין סכום ההלוואה שהיא זכאית לו לפי סעיף קטן (ב)(1) לסעיף האמור גם הלוואות שניתנו לאותה סיעה בתקופות כהונתן של הכנסת העשרים ואחת ושל הכנסת העשרים ושתיים;" הסעיף הזה שהקראתי אומר שגוררים, סוחבים את כל ההלוואות במצטבר מכל הכנסות ובכנסת הבאה, מפלגה תצטרך לפרוע את כל ההלוואות שהצטברו לה, 21,22 ו-23.

גור בליי: בפועל, מחזרו את ההלוואה של ה-21 לכנסת ה-22 אבל למען הבהירות אנחנו אומרים שכל ההלוואות ילכו עד הכנסת ה-23.

גור בליי: אני מסביר את ההמשך, אני אקריא את זה.

גור בליי: בשביל הבהירות, ככל שאפשר שזה יהיה בהיר, כל אחת מהפסקאות הבאות עוסקת בהלוואות לפי הכנסות.

גור בליי: זה אומר שכל הלוואה שנותרה למפלגה מהכנסת ה-21, מקפיאים עכשיו את הגבייה שלה וימשיכו לגבות את זה רק בכנסת ה-23 במשך 52 חודשים.

גור בליי: "(ב) סעיף קטן (ג) לא יחול, ויחולו הוראות אלה: הסתיימה כהונתה של הכנסת העשרים ושתיים לפני פירעון הלוואה כאמור בסעיף קטן (ב), לא תנוכה יתרת ההלוואה מהמקדמה שהיא זכאית לה לפי סעיף 4 לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושלוש; לא הגישה סיעה רשימת מועמדים לכנסת העשרים ושלוש, תנוכה יתרת ההלוואה ממימון ההוצאות השוטפות שהסיעה מקבלת בחודש, ולא יחולו עליה הוראות סעיף קטן (ב)(2) כנוסחו בפסקת משנה (א);" זה אומר שכל הלוואה שנותרה מהכנסת ה-21, לא מנכים אותה מהמקדמה כרגע אלא מגלגלים אותה, כמו שאמרתי, לכנסת ה-23.

גור בליי: זה לגבי הלוואות מהכנסת ה-21.

גור בליי: עד כמה שאני יודע, אין עדין הלוואות מהכנסת ה-21 אבל השארנו את זה בשביל הבהירות.

גור בליי: כל ההלוואות מהכנסת ה-21 מוחזרו להלוואות מהכנסת ה-22 אבל השארנו את זה, שתהיה תמונה שלמה של הרצף של הכנסות.

גור בליי: זה אומר שכל הלוואה – זה חשוב להבין את הדבר הזה.

גור בליי: כל הלוואה שיש היום לסיעה בכנסת הנוכחית, מפסיקים לגבות אותה ומתחילים לגבות אותה מחדש רק בכנסת הבאה.

גור בליי: הסכום שמדובר עליו זה חצי מהמימון השוטף כפול 4 שנים וחצי.

גור בליי: זה מה שהיה בכנסת ה-22.

אופיר סופר: עוד פעם, אתה יכול לחזור?

גור בליי: כל הלוואה שלקחו בכנסת ה-22, מקפיאים עכשיו את ההחזר – הרי מה שקורה, אתה לוקח בתחילה כסף וכל חודש מנכים מהמימון השוטף.

גור בליי: אז כרגע אומרים שכל הלוואה כזאת – מקפיאים את הגבייה ויתחילו מחדש לגבות את זה רק בכנסת ה-32, אחרי הבחירות.

גור בליי: בגלל שאנחנו - -

אופיר סופר: לפי איזו פריסה?

גור בליי: הכל יהיה בפריסה של 52 חודשים, והסכום הוא בהתאם לסכום שנלקח.

גור בליי: מה שלקחת הולך איתך לכנסת הבאה.

גור בליי: זה לא משנה אם בכנסת הבאה מספר המנדטים של הסיעה השתנה.

גור בליי: זה חשוב להבין את הדבר הזה.

גור בליי: אם מספר המנדטים של סיעה השתנה – אם הוא ירד, זו הבעיה הכי גדולה.

גור בליי: אם הוא ירד, יצא שהיא תצטרך להחזיר יותר מחצי מהמימון השוטף שלה בחודש כי בסוף, היא חייבת סכום מסוים.

גור בליי: זה לא שהסכום יקטן בגלל שהיא קיבלה פחות מנדטים בפעם הבאה.

גור בליי: אז יכול להיות שאם מפלגה ירדה משמעותית, המשמעות של זה שזה יאכל לה חלק משמעותי מהמימון השוטף שלה בכנסת הבאה.

חיים אבידור: והיה ולא יספיק המימון השוטף בכנסת הבאה, זה יקוזז מההשלמה של המימון בחירות.

גור בליי: שנייה אחת.

אוסאמה סעדי: - - -

גור בליי: "(ב) סעיף קטן (ג) לא יחול" – שוב, זו ההוראה של היעדר הניכוי.

גור בליי: שימו לב שהסעיף הזה, שלא מנכים את זה מהמקדמה, הוא בדיוק החשיפה של הכנסת.

גור בליי: המשמעות של הסעיף הזה זה שאם מפלגה לא עוברת את אחוז החסימה ולא ניכינו לה את הכסף מהמקדמה, הכסף הלך.

גור בליי: אוצר המדינה איבד את הכסף בניגוד להסדר הגדול, לפני הוראת השעה הזאת, שבו מנכים את זה מהמקדמה.

גור בליי: זה בדיוק הגלגול של הדברים, וגם אם היא לא מגישה רשימת מועמדים.

גור בליי: אם היא לא הגישה רשימת מועמדים, ינכו לה במימון השוטף שנשאר לה - זה מעט יחסית לסכום ההלוואה אבל כן ינכו לה את זה.

גור בליי: פה היתה הערה לשנות את הנוסח, שאלה קשה – להתאים את הסכום בכנסת הבאה לפריסה.

גור בליי: אז בגלל שהפריסה היא 52 חודש, שגם הסכום בכנסת הבאה הוא 52 חודש ולא 54 חודש.

ביאן ותד: 52 ולא 54.

גור בליי: זה מקובל?

- - - אולי בסיבוב הבא.

גור בליי: אז אני משנה בנוסח לארבע שנים וארבעה חודשים.

גור בליי: שוב, בדומה להסדר שהיה לפני הבחירות הקודמות, המשמעות היא שיש עכשיו 10 ימים שסיעות עדין יכולות לקחת הלוואות בשיעור של 80% מהתקרה שלהן.

גור בליי: הרעיון הוא לא להפלות בין סיעות, בין מי שכבר הספיק לקחת ומי שלא.

גור בליי: שוב, זו חריגה מהחוק הרגיל - -

קריאה: - - -

גור בליי: זה כמו פעם שעברה, 80% מהסכום הזה.

גור בליי: תראו, החוק הרגיל, לפני הוראת השעה, לא אפשר לפני הפיזור לקחת הלוואות אבל זה היה גם בגלל שההיגיון שלו היה שאתה לא אמור לקחת בשלב הזה הלוואות כי ממילא מנכים לך את זה מהמקדמות.

חריגה ולא - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: עשינו את זה פעם שעברה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מכיוון שאנחנו לא יודעים מי ידע ומי לא ידע, אנחנו עושים את אותו דבר גם בפעם הזאת.

חיים אבידור: אבל יש הבדל – בפעם שעברה זה היה 80% מ-36 תשלומים, הפעם זה 80% מ-54 תשלומים.

חיים אבידור: זאת אומרת, זה פי אחד וחצי בסכום.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בסדר, אבל יכלו לקחת גם לפני שבוע את אותם 80%.

גור בליי: אז הרעיון בדבר הזה הוא באמת להתאים את זה לשינויים האלה, שממילא כל המפלגות הפכו את זה דה-פקטו לתוספת למימון, אז לא להפלות בין מפלגות שהספיקו לקחת אתמול לאלה שייקחו מחר, כשהחוק הקיים עשה את ההפרדה הזאת כי לא היה היגיון לקחת אם עוד שנייה מנכים לך את זה מהמקדמה.

גור בליי: זו היתה הסיבה שהגבילו בצורה משמעותית ושוב, בגלל החשש על כספי ציבור שקיים פה, בתיקון הזה.

גור בליי: אני חוזר ומדגיש את הדבר הזה.

גור בליי: עד כאן לגבי ההקראה וההסבר על הסעיפים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בבקשה, עודד, רצית להעיר?

עודד פורר: כן.

עודד פורר: היינו קודם בדיון בנושא של עצמאים.

עודד פורר: המעסיקים – ואני לא מדבר עכשיו על מדינת ישראל, למדינת ישראל יש כיס עמוק, כולנו משלמים מיסים, הכול בסדר – אבל המעסיקים האחרים סופגים, אם וכאשר נצא לבחירות האלה, ארבעה ימי חופש בתוך שנה אחת: יום החופש של הבחירות לרשויות המקומיות, מערכת בחירות א', מערכת בחירות ב', ועכשיו מערכת בחירות ג'.

עודד פורר: העלות של ארבעת ימי החופשה האלה למגזר העסקי, העלות הישירה למעסיקים, היא שישה מיליארד שקל.

עודד פורר: כל יום כזה עולה למעסיקים מיליארד וחצי שקל.

עודד פורר: עכשיו, צריך להוסיף לזה גם את העלויות על עובדים שאינם מצביעים, למשל מטפלים של קשישים.

עודד פורר: אתמול היה דיון מאוד סוער בכנסת על כך שלא מקיימים את המתווה שסוכם עליו והוסכם עליו של העלאת קצבת הנכות; ועכשיו גם נכים שמעסיקים עובד זר ישלמו, בפעם הרביעית, 200% שכר באותו יום, לעובד שאפילו אין לו זכות הצבעה.

עודד פורר: ואת כל זה אני אומר עכשיו, באותו סעיף שבו מוסיפים למפלגות כסף כדי שלכל אחד יהיו עוד כמה לירות להוציא על פייסבוק, גוגל וכל מיני קידומים ופרסומים בבחירות.

עודד פורר: אני באמת חושב שכולנו יכולים, ביחד, לנהל מערכת בחירות יותר צנועה, בהתאם למערכת התקציבית – כפי שהיה נהוג בכל יחידת מימון בעבר.

עודד פורר: אין שום סיבה להעלות את תקציב הבחירות למפלגות, בטח לא בעת כזאת.

עודד פורר: עכשיו, אנחנו בעצם משלמים למפלגות באותו כסף שאנחנו לוקחים ממקומות אחרים.

עודד פורר: לא יכול להיות שאנחנו באים עכשיו לאוצר המדינה ואומרים לו להביא לנו עוד תקציב, על יום שבו אני הולך לקחת כסף מהכיס של אנשים.

עודד פורר: אנחנו הולכים לקחת כסף מהכיס של כל מי שמעסיק עובדים במדינת ישראל; הוא הולך לשלם יותר או להפסיד הכנסה.

עודד פורר: אדוני, הנושא של פריסת ההלוואות הוא ברור; זאת סיטואציה אחרת, הכול בסדר.

עודד פורר: אבל את הסעיפים שמדברים על העלאת המימון – אני מדבר על הסעיפים שמופיעים בנוסח שלפנינו, סעיפים 14(א)(1) ו-(2)... ב-(3) אני מבקש לתקן כך שבמקום 70% מ-1.31 יחידת מימון, יישאר הנוסח הקיים, כלומר, שיהיה 70% מיחידת מימון אחת.

גור בליי: זה התיקון ש - - -

עודד פורר: אני מבקש - - -

קריאה: למה זה 70%?

עודד פורר: ב-(3) כתוב: בסעיף קטן (א)(1), במקום "70% מיחידת מימון אחת" יבוא "70% מ-1.31 יחידות מימון".

עודד פורר: זה ההעלאה, זה הכסף.

גור בליי: זה רק המקדמה.

עודד פורר: חבר'ה, המקדמה נגזרת בסוף מיחידת המימון החדשה.

עודד פורר: אם יחידת המימון החדשה היא 1.31 אז גם בעניין הזה אין שום...

עודד פורר: צריך להשאיר על יחידת מימון אחת, שממנה יש 70%.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בקיצור, אתה אומר לא להגדיל.

עודד פורר: כן.

גור בליי: רגע, אני רוצה לחדד - - -

עודד פורר: גור, המקדמה היא 70% מהסכום שאתה מקבל.

גור בליי: נכון.

גור בליי: רק להבין, אתה מדבר על להוריד את ה-70% מהמקדמה אבל להשאיר את התוספת להוצאות - - - ?

עודד פורר: לא.

גור בליי: אתה מדבר על להוריד את שניהם?

עודד פורר: כן.

גור בליי: כלומר, לא לשנות.

גור בליי: לא להעלות.

עודד פורר: כן.

אברהם (אבי) ניסנקורן: עודד, תמשיך.

עודד פורר: הזכרנו גם את נושא הנכים, שאנחנו גוזרים עליהם עכשיו לשלם למטפלים שלהם 200% ביום הבחירות.

עודד פורר: אני חושב שצריך לראות עם ועדת הבחירות איך אנחנו מתקנים את החוק כך שברמת נכות שלא מאפשרת לצאת מהבית כן תהיה קלפי ניידת שתאפשר להצביע בבית.

עודד פורר: דבר שלישי, אני אבקש לתקן בחוק הזה כך שהזכאות לאותו יום שבתון תינתן רק למי שיציג אישור הצבעה, לפי כללים שיקבע יושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית.

עודד פורר: הוא יקבע מה הפרוצדורה המינהלית שבה אפשר לאפשר יום חופש, וכך יהיה יום חופש רק למי שהצביע, כאשר מי שלא הצביע לא יהיה זכאי ליום חופש, ומכאן גם יצא שמי שאין לו זכות הצבעה, כמו העובדים הזרים, לא יוכל לקבל 200%.

עודד פורר: אני פונה לכל ראשי המפלגות: חבר'ה, לנהל מערכת בחירות עם תקציב מסוים זה משהו שידענו לעשות לפני חודשיים, ידענו לעשות את זה קודם, ואין שום סיבה להעלות את המחיר של יחידת מימון.

עודד פורר: אני לא מצליח להבין איך למי שיושב פה יש פרצוף להסתכל לאנשים בעיניים.

מכלוף מיקי זוהר: אני מוכן להסכים עם עודד פורר בעניין הזה, בתנאי אחד: שיספר לנו כמה שלאף הבטיח לתרום לקמפיין.

עודד פורר: העיקר שמיקי זוהר אמר שהוא הולך לדבר לעניין - - -

מכלוף מיקי זוהר: תגיד לנו כמה הוא הבטיח לתרום, ואז נהיה מוכנים לשקול את הרעיון.

מכלוף מיקי זוהר: כמה הוא הבטיח לתרום?

מכלוף מיקי זוהר: עשרה מיליון?

מכלוף מיקי זוהר: 15 מיליון?

מכלוף מיקי זוהר: כמה?

מכלוף מיקי זוהר: לפי הביטחון הכלכלי של ישראל ביתנו כנראה שיש הבטחה רצינית.

מכלוף מיקי זוהר: אגב, הם לא צריכים לתת כלום בתמורה, רק דבר אחד: לא להקים ממשלה עם ביבי.

עודד פורר: מיקי, אני רק מבקש שתגיד לפרוטוקול שאתה מסיר את החסינות שלך לעניין הזה.

עודד פורר: אולי תגיד שבעניין הזה אתה מוותר מראש על החסינות שלך.

מכלוף מיקי זוהר: אתה יודע מה?

מכלוף מיקי זוהר: אני...

עודד פורר: תגיד, תגיד לפרוטוקול.

עודד פורר: שאתה מסיר את החסינות שלך לעניין תביעת הדיבה בנושא הזה.

מכלוף מיקי זוהר: אני חושב שעניין החסינות זה משהו שאני דוגל בו.

מכלוף מיקי זוהר: דבר שני, אני רוצה להזכיר לך שמה שאמרתי זה היה שאלה ולא אמירה, וגם לא קיבלתי עליה תשובה עד עכשיו.

מכלוף מיקי זוהר: אם תיתן לי על זה תשובה, אני מוכן ללכת איתך למהלך הזה.

אוסאמה סעדי: מצביעים?

יאללה, נו.

עודד פורר: אדוני, אני יכול לסיים את דבריי?

אברהם (אבי) ניסנקורן: בבקשה, תסיים את דבריך.

עודד פורר: אנחנו נתנגד להצעת החוק הזאת אם ההסתייגות האלה לא יתקבלו ואם השינויים לא ייעשו.

גור בליי: יש לי הערה לגבי אחד התיקונים של חבר הכנסת פורר - - -

עודד פורר: הם כולם מקשה אחת.

גור בליי: אני רק אומר שאחד מהם לא יכול לעלות כתיקון לחוק רגיל.

גור בליי: הנושא של יום השבתון מוסדר בחוק יסוד: הכנסת - - -

עודד פורר: לא, בלשכה המשפטית, גם כשהגשתי את הצעת החוק, אמרו לי שמספיק לעשות את זה בהצעת חוק הבחירות לכנסת.

עודד פורר: אני יכול מתוך החוק הזה לתקן את חוק הבחירות לכנסת ולקבוע שבחוק הבחירות לכנסת יהיה - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: רק שנייה, חבר'ה, עם כל הכבוד לכולם - - -

מכלוף מיקי זוהר: אני רוצה רק משפט אחד קצר - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: לא, לא, חכה רגע - - -

מכלוף מיקי זוהר: עשר שניות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: לא, תתאפק, יש עוד אנשים.

מכלוף מיקי זוהר: אני מתחייב שאני מסיר את החסינות בעניין מה שאמרתי אם ליברמן יסיר את החסינות בעניין מה שהוא אמר על בן גביר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: איציק, בבקשה.

איציק שמולי: אנחנו רוצים להפנות לוועדה הסתייגות שנגיש בהמשך, שנוגעת בעיקר למפלגות הקטנות.

איציק שמולי: הנושא של מגבלת ההוצאה לא עלה, כי הוא לא חלק אינטגרלי מהחוק הזה – אבל הוא קיים.

איציק שמולי: אבל כבר בפתח הדברים אני רוצה להבהיר שלא מדובר בעוד כסף שאנחנו מבקשים מהמדינה.

איציק שמולי: הנושא של מגבלת ההוצאה כולל בתוכו גם את המרכיבים שאנחנו מקבלים מתקציב המדינה וגם ממקורות אחרים.

איציק שמולי: הבקשה שלנו היא זאת: היום המגבלה עומדת על 200%, ואנחנו בעצם רוצים להגדיל את התקרה של ההוצאה ל-250%.

איציק שמולי: ואני מדגיש שוב: לא מדובר על עוד שקל אחד נוסף שאמור להגיע מקופת המדינה.

איציק שמולי: המפלגה שלי, שבסך הכול עד הכנסת ה-20...

איציק שמולי: ואנחנו לא חריגים בנוף; אני בדקתי באתר של "שקוף", שאני סומך על הבדיקות שלו, וראיתי שמתוך 13 מפלגות, עשר מפלגות היו מאוזנות לחלוטין, בפלוס.

איציק שמולי: ועכשיו אנחנו בעצם נמצאים במצב שאנחנו הולכים בפעם השלישית לקלפי, ובחלק מהמקרים, כמו במקרה שלנו, מבחינה פוליטית מדובר במלחמת קיום, ואותו דבר גם מבחינה כלכלית.

איציק שמולי: ולכן אנחנו מבקשים לנסות ולגייס משאבים מעבר למה שאנחנו מקבלים ממימון הבחירות.

איציק שמולי: למשל, יש לנו במפלגה 60,000 חברים ואולי הם ייאותו לסייע במימון, במגבלת מה שמתיר החוק.

איציק שמולי: אז זאת הסתייגות שאנחנו מבקשים מהוועדה לקבל.

איציק שמולי: אני חושב שזה יסייע גם לשאר המפלגות שהן פחות מ-11 מנדטים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני רוצה לחדד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: הבקשה שלך, איציק, נוגעת בעצם רק למפלגות שהן עד 11 מנדטים.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זאת אומרת שהיא לא רלוונטית לכחול לבן, הליכוד והמשותפת.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אני רוצה התייחסות של המפלגות האחרות שהן עד 11 מנדטים לבקשה הזאת, של להגדיל את מגבלת ההוצאה ל-250%.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תמר, את רוצה להתייחס לנושא?

תמר זנדברג: אני רוצה להגיד שני דברים.

תמר זנדברג: הראשון זה דבר כללי, לגבי מימון הבחירות, שלדעתי אני מייצגת בזה את כל המפלגות הקטנות, שמאל וימין.

תמר זנדברג: תראו, אנחנו הולכים לסיטואציה מאוד מאוד ייחודית, בחירות שלישיות בשנה.

תמר זנדברג: דבר שני, יש כאן עיקרון מאוד חשוב: בניגוד לעבר, שמפלגות היו חייבות לבנקים והתמוטטו, אנחנו היום במצב שבו מימון הבחירות הוא כולו ציבורי, וטוב שכך, וזה נעשה תחת כללים נוקשים ומפוקחים על ידי חשב הכנסת.

תמר זנדברג: המפלגה שלי, שנמצאת תחת אחד המצבים האלה של ההלוואות, נמצאת במצב כלכלי מאוזן, ואנחנו לא נקרוס, אנחנו נחזיר את החוב שלנו.

תמר זנדברג: כלומר, אין כאן מצב של התנהלות כלכלית מופקרת שנופלת על הכיס הציבורי, אלא יש כאן התנהלות שבמצב של בחירות ואחרי זה קדנציה, היא התנהלות שמזינה את עצמה.

תמר זנדברג: ולכן אנחנו בהחלט לקחנו חלק במהלך הזה, מתוך.

תמר זנדברג: ..

תמר זנדברג: אני חתמתי על המכתב של איציק שמולי בנושא סל התרופות, גם השתתפנו אתמול בנושא קצבאות הנכים, ואנחנו בעד כל הנושאים האלה, ואם נגזר עלינו ללכת לבחירות נוספות, אז יש לזה משמעויות בוועדת הבחירות, במפלגות, על מנת לקיים את הדמוקרטיה - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: ומה בקשתכם לגבי מגבלת ההוצאה?

תמר זנדברג: לצערי אני חייבת לומר שזה לא חל עלינו.

תמר זנדברג: בגלל שאנחנו נתנהל במערכת הבחירות הזו בצורה שקולה ומאוזנת, אין לנו מקורות להגדיל את ההוצאה, ואפילו ל-200% לא נגיע, כך שזה לא נוגע לנו.

תמר זנדברג: אני רוצה להתייחס לדברים של פורר לגבי יום השבתון.

תמר זנדברג: תראו, חלק מהשיטה הדמוקרטית בישראל זה יום שבתון ביום הבחירות.

תמר זנדברג: מדובר ביום שבתון בתשלום, לכל העובדים במשק, על פי חוק.

תמר זנדברג: אגב, ההשתתפות בבחירות בישראל, על פני 70 שנה היא גבוהה.

תמר זנדברג: המעורבות של הציבור הישראלי בבחירות היא גבוהה, וכשהיא יורדת היא יורדת מתחת ל-70%, אבל היא לא מגיעה ל-30%, 40% או 50%, כמו במדינות מסוימות.

תמר זנדברג: כך שאי אפשר להגיד שהציבור אדיש.

תמר זנדברג: הציבור מאוד מאוד מעורב.

תמר זנדברג: ואגב, אני רוצה לומר - - -

צבי האוזר: זה בהינתן שיש עשרות אלפים שנמצאים בחו"ל באותו יום.

צבי האוזר: ה-70% הזה זה פחות אלה שמרכז חייהם בישראל ופשוט מונעים מהם לממש את זכות הבחירה הבסיסית שלהם כי הם נמצאים בחו"ל.

צבי האוזר: המקום היחיד בעולם.

תמר זנדברג: רגע, אני עכשיו בזכות דיבור - - -

עודד פורר: אבל תדברי על זה בהקשר לאוכלוסייה שעובדת.

תמר זנדברג: שמענו אותך ארוכות, ויש עוד ח"כים שיש להם דברים להגיד, לא רק לך.

תמר זנדברג: עכשיו אני רוצה לומר אמירה פוליטית.

תמר זנדברג: אומנם בהשראת היושב-ראש אנחנו מחוקקים פה בצורה ממלכתית, אבל אני רוצה להגיד שבבחירות האלה אני צופה שהציבור שרוצה שינוי בישראל, המעורבות שלו תהיה אפילו עוד יותר גבוהה, למרות כל האזהרות לגבי האדישות והמיאוס של הציבור.

תמר זנדברג: נכון שאנחנו במשבר דמוקרטי, אבל הסיטואציה הפוליטית שהגענו אליה, הסירוב המוצדק של כל כך רבים מאיתנו שלא לקחת חלק בממשלה שבראשה עומד נאשם בשוחד, גבוה אפילו יותר.

תמר זנדברג: ולכן אני צופה שהציבור, גם תחת החוק הקיים, יצא בהמוניו.

תמר זנדברג: יכול להיות שיש כאלה שלא מרוצים מזה ורוצים למצוא דרכים לעודד את הציבור שלהם, שמיואש מהנסיבות הפוליטיות, ולכן רוצים לשלם אקסטרה רק למי שמצביע.

תמר זנדברג: אבל אני חושבת שזה דבר שאין לשנות אותו, בטח לא תוך כדי המשחק ובטח לא בשעה כזאת מאוחרת.

עודד פורר: מה הסיבה לשלם לעובד זר, שאין לו זכות הצבעה, 200%?

תמר זנדברג: אם כל הסיפור שלך זה עוד קמפיין הסתה נגד העובדים הזרים – אז לא נורא, זה לא יקרה עכשיו.

עודד פורר: מה?

עודד פורר: איזה הסתה?

עודד פורר: מי משלם את ה-200% האלה?

עודד פורר: מי?

עודד פורר: מי משלם אותם?

עודד פורר: על מה את מדברת?

עודד פורר: פעם אחת תוציאי את הכסף מהכיס שלך ולא מהכיס של מישהו אחר.

תמר זנדברג: תעשה לי טובה, אל תטיף לי.

עודד פורר: למה שאני לא אטיף לך?

עודד פורר: את מטיפה לכולם כל היום.

תמר זנדברג: מי אתה בכלל שתטיף לי?

עודד פורר: את מטיפה לכולם ולוקחת את הכסף מהכיסים של אחרים?

תמר זנדברג: אני לא לוקחת כסף מהכיס של אף אחד.

תמר זנדברג: תחזור בך מייד.

תמר זנדברג: תתבייש לך, תתבייש לך.

עודד פורר: כשאת רוצה לתת 200% למישהו שלא עובד, על חשבון אזרחים ומעסיקים, רק בגלל איזושהי אג'נדה פוליטית - - -

תמר זנדברג: חוקי העבודה במדינת ישראל חלים על כל העובדים במשק, ואתה לא תשנה את זה עכשיו כי בא לך, כי אתה מפחד שהמפלגה שלך תתרסק.

אברהם (אבי) ניסנקורן: יעקב אשר, בבקשה.

אדוני היושב-ראש, ביקשת לדעת את עמדת הסיעות לגבי תקרת ההוצאה.

למרות שמבחינתנו זה לא מעשי, אני חושב שכן נכון ללכת לקראת אותן מפלגות שרוצות להיות מסודרות, ולכן אנחנו לא נתנגד ואף נתמוך בעניין הזה, למרות שלנו אין מזה שום נפקות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אופיר, אתה רוצה להתייחס לזה?

אופיר סופר: אני מצטרף לעמדתו של חברי.

אופיר סופר: אני לא רואה את זה יוצא לפועל אצלנו, אבל אני מקבל את מה שאיציק אומר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: עודד, בבקשה.

עודד פורר: אני עוד עושה בדיקה על זה, אבל על פניו אני לא חושב שיש לנו התנגדות לבקשה של חבר הכנסת שמולי, ככל שזה לא נוגע לכיס הציבורי.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה לא נוגע לכיס הציבורי.

קטי קטרין שטרית: אני גם רוצה להעיר משהו.

קטי קטרין שטרית: קיבלתי פניות מארגוני הנכים שלפיהן הקלפיות הנגישות עמוסות באנשים שאין להם שום מגבלה – כי אין שום בקשה להוכחה שהם אכן מוגבלים.

קטי קטרין שטרית: בפירוש כתוב שאם המוגבלות שלו לא נראית, הוא יכול להצהיר בפני מזכיר ועדת הקלפי.

קטי קטרין שטרית: אגב, הרבה משקרים, כי פשוט לא נוח להם ליסוע עד הבית כדי להצביע והם מעדיפים להצביע בקלפי קרובה.

קטי קטרין שטרית: לכן אני חושבת שצריך להתייחס לזה.

קטי קטרין שטרית: אם כבר עשיתם תיקון בחוק לגבי ניהול הבחירות והכנסתם את הנושא של השוטרים ושל אנשים אחרים שמצביעים בקלפיות, אני מבקשת להסב את תשומת ליבכם לכך שיש נכים שעוזבים את התור לקלפי נגישה בגלל שהיא עמוסה באנשים שלא זכאים להצביע באותה קלפי.

אברהם (אבי) ניסנקורן: זה משהו שוועדת הבחירות צריכה לקחת לתשומת ליבה בהנחיות שהיא תוציא.

קטי קטרין שטרית: אז שוועדת הבחירות תיקח את זה לתשומת ליבה.

אוסאמה סעדי: בהמשך למה שאמרה קטי, אני רוצה להעלות נושא אחר.

אוסאמה סעדי: יש לנו אלפי מורים מהצפון שעובדים בדרום, והם כל פעם צריכים לחזור להצביע ביישובים שלהם.

אוסאמה סעדי: לכן אני מבקש - - -

מאיר כהן: אבל בשביל זה יש יום חופש.

אוסאמה סעדי: אבל אפשר להקל עליהם.

מאיר כהן: יש יום חופש וגם נסיעה בחינם.

אברהם (אבי) ניסנקורן: לא, די, אין לזה גבול.

אברהם (אבי) ניסנקורן: בשביל זה יש ועדת בחירות, והיא תקבע בעניין הזה.

אוסאמה סעדי: אז אני פונה לוועדת הבחירות.

קטי קטרין שטרית: ועדת הבחירות, אדם שרוצה להצביע בקלפי נגישה – שיביא את האישור הרפואי, ולא שיתלבש על חשבון מישהו אחר.

קטי קטרין שטרית: נכים עוזבים - - -

איתן גינזבורג: לא עוזבים, זה לא נכון.

קטי קטרין שטרית: אנשים שיש להם מגבלות בניידות פשוט לא הולכים, קשה להם לעמוד בתור.

אברהם (אבי) ניסנקורן: החשב, אתה רוצה להתייחס?

חיים אבידר: אני רוצה לתת כמה נתונים שישמשו אתכם בקבלת ההחלטות.

חיים אבידר: לגבי הלוואות, אני רוצה להזכיר את ההיסטוריה.

חיים אבידר: פעם היינו ב-36 תשלומים, בבחירות לכנסת ה-22 הקפאנו שלושה תשלומים, לאחר מכן הגדלנו את התשלומים ב-18 תשלומים, ועכשיו, בבחירות לכנסת ה-23, אנחנו מקפיאים עוד שלושה תשלומים.

חיים אבידר: זאת אומרת, אנחנו עושים גרייס של בדיוק שנתיים.

חיים אבידר: 24 תשלומים.

חיים אבידר: דבר שני, אנחנו הגדלנו ב-50% את סכומי ההלוואות – מ-210 מיליון שקלים ל-304 מיליון שקלים.

חיים אבידר: הגדלנו את סכומי ההלוואות ב-96 מיליון שקלים, והכול תחת ההנחה שכולם לוקחים את כל ההלוואות.

צבי האוזר: ומה הלכה למעשה היה המימוש של אותן הלוואות?

חיים אבידר: המימוש של אותן הלוואות היה, נכון להיום, סכום של 195 מיליון שקלים, מתוך מכסה של 304 מיליון שקלים.

צבי האוזר: אתה יכול להגיד כמה המפלגות לקחו?

חיים אבידר: 198 מיליון שקלים, סליחה.

צבי האוזר: יש פה אנומליה בנושא ההלוואות.

צבי האוזר: אבי, זה חשוב שתשמע את הנתונים.

חיים אבידר: לקחו ככה: הליכוד לקח 69 מיליון שקלים, שזה כל המכסה שלו.

חיים אבידר: כולנו לקחה ארבעה 4.485 מיליון שקלים, שזה כל המכסה - - -

מה זה משנה עכשיו?

צבי האוזר: אני ביקשתי לשמוע.

אוסאמה סעדי: אבל אין את כולנו, אז הכסף הזה הלך לאיבוד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו רוצים להמשיך.

חיים אבידר: ההקפאה של ההלוואות שאנחנו לא לוקחים עכשיו היא סכום של כ-3.8 מיליון שקלים לחודש, ואם מכפילים את זה בשלושה חודשים שאנחנו לא ניקח, מדובר ב-12 מיליון שקלים.

חיים אבידר: לגבי מימון הבחירות – אנחנו הגדלנו את מימון הבחירות ב-63 מיליון שקלים, כפי שכבר נאמר פה.

חיים אבידר: לגבי מגבלת ההוצאה אני רק רוצה לציין דבר אחד.

חיים אבידר: הגדלת מגבלת ההוצאה תחול על המפלגות שלמעשה מימשו את כל מקורות המימון שלהן.

חיים אבידר: זאת אומרת, הן יגדילו את הגירעון שלהן, ומן הסתם זה יגרור לכך שבאיזשהו שלב הן יבקשו לפרוס את ההלוואות או להגדיל את הסכומים או מה שלא יהיה, כי איכשהו צריך לממן את הגירעון הזה.

חיים אבידר: לכן צריך לקחת בחשבון את התוצאה של מגבלת ההוצאה.

איציק שמולי: ההנחה המובלעת בדבריך היא שבגלל מגדילים את מגבלת ההוצאה אז בהכרח - - -

קריאה: מגדילים את הגירעון.

איציק שמולי: מגדילים את הגירעון, בוודאי, אבל היה נשמע כאילו המפלגות בהכרח לא יחזירו את הכסף.

חיים אבידר: אני מקווה שכן - - -

איציק שמולי: רגע, שנייה.

איציק שמולי: עם כל הכבוד, אם ראשי מפלגות יכולים להיות במדינה הזאת שרים ולהוביל מערכות גדולות, הם גם יכולים לנהל כראוי את המפלגות שלהם.

גור בליי: חבר הכנסת שמולי, אני גם רוצה להתייחס לנושא הזה.

גור בליי: אני חושב שהעלאה של מגבלת ההוצאות היא דבר מאוד בעייתי, ובעיניי היא גם לא תואמת את התכלית המוצהרת של החוק ואת הרציונל שלו.

גור בליי: כי הרי מה המפלגות בעצם באות ואומרות?

גור בליי: למה הן צריכות את התוספת?

גור בליי: הן אומרות, אנחנו בגירעונות עבר ולכן אנחנו צריכים עוד כסף.

גור בליי: כדי לכסות גירעונות עבר.

גור בליי: אבל אם אני רוצה לכסות גירעונות עבר, למה אני צריך להגדיל עכשיו את התקרה שלי, דבר שעלול לעודד אותי להגדיל עוד גירעונות - - -

איציק שמולי: יש לי רעיון - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: רגע, איציק, לא קיבלת רשות דיבור.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תקבל עוד מעט רשות.

גור בליי: התכלית שהוצגה על ידי המפלגות היא שהתוספת היא בשביל לכסות גירעונות מהעבר, וככל שאתה מעלה את התקרה, חבר הכנסת שמולי, אתה מעלה את החשש שייווצרו גירעונות בעתיד.

איציק שמולי: - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: רק רגע, רק רגע.

אברהם (אבי) ניסנקורן: החשב, סיימת?

איציק שמולי: גור, אם אתה עד כדי כך לא סומך עלינו - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: איציק, שנייה, אני אתן לך.

אברהם (אבי) ניסנקורן: נציגת משרד האוצר ביקשה גם להתייחס.

ביאן ותד: לגבי עלות הצעת החוק: לגבי ועדת הבחירות מדובר בסך של כ-330 מיליון שקל; בנושא מימון הבחירות למפלגות מדובר על ייקור של כ-33 מיליון שקל, וזה מסתכם בסך של 253 מיליון שקל; לעניין ההלוואות החשב כבר התייחס ליתרות, אבל חשוב לציין ולחדד את הנושא של הקפאת ההחזר – ככל שיש הקפאה, משמעות הדבר היא שהמדינה צריכה להעמיד למימון השוטף של המפלגות כל חודש כ-3.8 מיליון שקל, וככל שהמפלגות לוקחות את ההלוואות ומנצלות את מלוא המכסה, זה יכול להגיע ל-6.5 מיליון שקל כל חודש, עד שהכנסת מתכנסת.

אברהם (אבי) ניסנקורן: חנה רותם, את רוצה להתייחס?

חנה רותם: אתן כמה נתונים, כי דובר פה גם על העלאה של תקרת ההוצאות וגם על גלגול של ההלוואות.

חנה רותם: קודם כול, אני לא יודעת כמה נציגי המפלגות מודעים לכך, אבל היו בחירות לשלטון המקומי ב-2018 וחלק מהמפלגות עדיין חייבות לאוצר המדינה לא מעט כסף, כתוצאה מעודפי מקדמות שהן קיבלו.

חנה רותם: אז אולי במסגרת המצב הכספי הכולל של המפלגות, כדאי לקחת גם את זה בחשבון.

חנה רותם: לגבי תקרת ההוצאות, אם אנחנו מסתכלים על הכנסת ה-20, שזאת הכנסת האחרונה שיש לנו נתונים כספיים לגביה – כי המפלגות עוד לא הגישו דוחות כספיים לכל מערכות הבחירות האחרונות – אז למעט מפלגה אחת שחרגה מתקרת ההוצאות, וגם זה כתוצאה מאיזושהי פרשנות משפטית בעייתית, כל שאר המפלגות היו בממוצע בסביבות ה-63% מתחת לתקרה.

חנה רותם: זאת אומרת, הן ניצלו 63% מהתקרה.

חנה רותם: לכן אני לא בטוחה שיש הצדקה לבקשה.

חנה רותם: כמובן שהמפלגות רשאיות לכלכל את מעשיהן, אבל - - -

איציק שמולי: אז ממה נפשך?

זה רק מראה שההתנהלות היא אחראית.

גור בליי: אבל כל המפלגות בגירעונות.

חנה רותם: המפלגות בגירעונות כתוצאה מ - - -

איציק שמולי: כתוצאה מהמצב - - -

תמר זנדברג: אבל גור, אנחנו בגירעון עם פרוספקט להחזר, פשוט כל שלושה חודשים יש בחירות.

גור בליי: אבל הגדלה של התקרה מגדילה את הפרוספקט של הגירעונות.

אבל כשאתה מנהל עסק ומתברר לך ששלוש פעמים אתה צריך לרוץ לבחירות, זה כבר סיפור אחר.

חנה רותם: המפלגות בגירעונות כתוצאה ממערכת הבחירות, ובמסגרת התקופות השוטפות הן מכסות את הגירעונות.

תמר זנדברג: אגב, זה לא גירעונות, זה הלוואות.

חנה רותם: זה גירעון של תקופת בחירות.

חנה רותם: יש תקופה, יש בה הכנסות, יש בה הוצאות - - -

תמר זנדברג: אבל אנחנו יודעים כמה - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: תמר, תמר, תני לה.

חנה רותם: שנייה.

חנה רותם: אם יש בכוונת

חנה רותם: כם להסתמך על תרומות ודמי חבר, אני מציעה לבחון גם את הנתונים של מה שגביתם בעבר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תודה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: ערן חרמוני, אתה רוצה להתייחס?

ערן חרמוני: אני חושב שכולם מבינים שאנחנו נמצאים פה מערכת אחרי מערכת, וצריך להבין את הרציונל.

ערן חרמוני: הרציונל הוא שיש לנו מערכת בחירות, ובארבע השנים שלאחר מכן המפלגות יכולות לשוב ולהתאזן והכול שב על סדרו.

ערן חרמוני: אלא שפה נוצר מצב שבתוך כמה חודשים המפלגות צריכות להתמודד עם משהו שקורה בדרך על פני 12 שנה.

ערן חרמוני: אני מבקש להודות לך, יושב-ראש הוועדה, על כך שהגישה שהובלת היא גישה של רצון לעשות מעשה דיפרנציאלי, שיסייע בעיקר למפלגות הקטנות.

ערן חרמוני: נכון שהתוצאה הסופית היא לא פרוגרסיבית ודיפרנציאלית כפי שאתה בעצמך רצית מתוך כוונה לגבש הסכמות של כולם – אבל זה בכל זאת בהחלט דבר מוערך.

ערן חרמוני: לגבי תקרת ההוצאות, אני רוצה לחדד כמה דברים.

ערן חרמוני: החוק היום קובע שרשימה או סיעה עם עד 11 מנדטים, יש לה 200% של התקרה.

ערן חרמוני: ומה הרציונל פה?

ערן חרמוני: הרי תקציב הבחירות של כולנו הוא תקציב של ניהול סיכונים; אתה מוציא כסף ובסוף אתה מקבל לפי מה שהיה לך, לפי מה שיהיה לך, חלקי 2, פלוס דלתא נוספת.

ערן חרמוני: עכשיו, ה-200% נוצר כדי לייצר בכל זאת איזושהי פרופורציה מסוימת, כדי שלא תהיה איזושהי השתוללות שאף אחד לא צפה.

ערן חרמוני: אלא מה?

ערן חרמוני: אנחנו פה היום מגדילים את תקציב הבחירות אבל לא מגדילים את יחידת המימון.

ערן חרמוני: הגדלת תקציב הבחירות נעשתה בדרך אחרת.

ערן חרמוני: ולכן, אם זה היה 200% מתקציב הבחירות המעודכן, אני גם לא הייתי מדבר.

ערן חרמוני: אבל מאחר שתקציב הבחירות בפועל – ולא משנה אם אתה קורא לזה חמש כפול שתיים שזה עשר, או ארבע כפול שתיים פלוס שתיים שזה עשר – בסוף התקציב גדל.

ערן חרמוני: ולכן, מאחר שהתוצאה היא נגזרת של יחידת המימון, שאותה לכאורה לא שינינו, אז אני מבקש להגדיל את זה ל-250%, וזה ייתן את אותה תוצאה של 200% מתקציב הבחירות.

ערן חרמוני: ופה אני חייב להתייחס לדברים.

ערן חרמוני: זה נכון שלא שונתה יחידת המימון, מאחר שאנחנו למעשה נותנים פה תרופה חד-פעמית לתקציב הבחירות, מבלי לשנות את השוטף.

ערן חרמוני: אותו עיקרון חל גם על הנושא של התקרה: לפי החוק יש תקרה להוצאות בחירות ויש תקרה לשוטף.

ערן חרמוני: ועל זה אני מדבר, וזה לא עולה שקל לקופת המדינה.

תודה, הארת את עינינו.

ערן חרמוני: אני חייב לציין שבשבילנו כמפלגה עוד מיליון או שני מיליון שקלים הוצאת בחירות זה דבר משמעותי.

ערן חרמוני: יש לנו 60,000 חברי מפלגה, אנחנו מתכוונים לפנות אליהם, אנחנו מתכוונים לעשות מאמצים לגייס עוד; מבחינתנו זה זכות שלנו ואפילו חובה שלנו.

ערן חרמוני: ולכן אני מבקש שיאשרו את הבקשה.

ערן חרמוני: זה נהנה וזה אינו חסר.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תודה רבה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: איציק, אתה רוצה להשיב על משהו?

אברהם (אבי) ניסנקורן: אז גור, תמשיך בבקשה.

גור בליי: הפרק האחרון הוא פרק שלא מוגבל בתחולתו רק לבחירות הקרובות, יש בו כמה סעיפים שעלו של דברים שקשורים לנושא הבחירות והוכנסו פה גם.

גור בליי: זה פשוט הארכה בשנה של הוראת שעה שכבר קיימת היום, שמסמיכה יושבי-ראש של ועדות אזוריות, שופטים מחוזיים, לדון בצווים בבחירות מוניציפליות, במקום יו"ר ועדת הבחירות המרכזית.

גור בליי: פשוט זה פוקע, ואם בשנה הקרובה יהיו בחירות מוניציפלית ברשויות כאלה ואחרות, זה יחסוך את הצורך לעלות עד יו"ר ועדת הבחירות המרכזית, שופט עליון, ואפשר יהיה לדון בזה בוועדות בחירות אזוריות.

גור בליי: אני אסביר.

גור בליי: זה מתייחס למפלגות המקיימות סיעה אחת, כמו הרשימה המשותפת, ימינה, כחול לבן, הליכוד ולמעשה רוב המפלגות.

גור בליי: היום נקבע בחוק שאם הן עושות ביניהן הסכם למימון שוטף, שאפשר להעביר עד יחידת מימון שוטף ממפלגה אחת למפלגה השנייה, אז ההסכם הזה משתרשר, כלומר התחולה שלו היא גם על הוצאות הבחירות וגם על המקדמות, ואז, אם העברת יחידה אחת של מימון שוטף מחוסן ישראל ליש עתיד למשל, אז אותה יחידה גם תשפיע על כמה מקדמות הם יקבלו ועל כמה הוצאות בחירות הם יקבלו.

גור בליי: כל מה שמוצע פה, לאור בעיות שהתעוררו בעניין, זה שבהסכם המימון השוטף תוכל להתנות על זה, תוכל להגיד: אני רוצה להעביר בין המפלגות בפנים יחידה של מימון שוטף, אבל אני לא רוצה להעביר יחידה במקדמה או יחידה בהוצאות בחירות.

גור בליי: זה לא דבר שמשפיע על אוצר המדינה, כי זה משק סגור; זה רק מקל על המפלגות שמרכיבות יחד סיעה לבחור מה הן רוצות להעביר, לפי מה שנוח להן.

ערן חרמוני: כל התיקונים זה רק קדימה?

גור בליי: כן, רק קדימה.

גור בליי: עכשיו, לפני שנעבור להצבעה אני רוצה לוודא עם היו"ר: מה שבעצם הולך לעלות להצבעה זה חוק הפיזור וחוק הוראות מיוחדות.

גור בליי: לגבי חוק הוראות מיוחדות, אני אומר לפרוטוקול: היושב-ראש רוצה לכלול בנוסח את התוספת על הנוסח שלפניכם, התוספת לגבי הכנסת, שלפיה ליושב-ראש הכנסת תהיה זכות וטו סופית על עובדים, ולו בלבד.

גור בליי: כלומר, הוא לא יכול להסמיך את זה.

גור בליי: היושב-ראש, האם אתה רוצה לכלול בנוסח שנצביע עליו את ההצעות של חבר הכנסת פורר?

אברהם (אבי) ניסנקורן: לא.

גור בליי: אז הן לא ייכללו בנוסח שעליו נצביע, ואפשר יהיה להגיש אותן כהסתייגויות לקראת קריאה שנייה ושלישית בוועדה.

גור בליי: עוד תיקון שהקראתי, שאני רוצה לחדד לפרוטוקול: ההלוואות שיוכלו להילקח בכנסת ה-23 הן על 52 חודשים ולא 54 חודשים.

גור בליי: ומה לגבי תקרת ההוצאות?

אברהם (אבי) ניסנקורן: 250% למפלגות של עד 11 מנדטים.

גור בליי: בסדר, אנחנו ננסח את זה.

גור בליי: אני רק אומר את ההצעה: היום, עד חמש יחידות מימון זה עשר יחידות, ובין חמש ל-11 יחידות מימון זה 200%; ועכשיו זה יהיה 200% על כל המפלגות עד 11 יחידות מימון.

ערן חרמוני: אבל גור, הבקשה שלנו - - -

אברהם (אבי) ניסנקורן: ערן, אנחנו סומכים על היועץ המשפטי שינסח את זה.

צבי האוזר: אגב, למה זה 11 ולא עשר?

אברהם (אבי) ניסנקורן: כי זה כרגע המצב.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו פשוט לא שינינו את המצב.

אברהם (אבי) ניסנקורן: גם שינינו את שם החוק: "הצעת חוק התפזרות הכנסת העשרים ושתיים והקדמת הבחירות".

אברהם (אבי) ניסנקורן: רגע לפני ההצבעה אני רוצה להגיד שאנחנו מצביעים על החוקים האלה בצוק העיתים, והיינו שמחים, כולנו אני חושב, להצביע פה על חוקים חברתיים ולדון באיך משפרים את סל התרופות.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אבל לצערי אנחנו דנים בנושאים האלה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: לגבי הנושא של הגדלת המימון, אני רוצה להגיד שאנחנו לא נגענו במימון השוטף ולא נגענו בפריסת ההלוואות; אנחנו פשוט אפשרנו את הזכות הדמוקרטית, לאור בקשות של מפלגות שהצביעו על המצוקה כתוצאה ממערכת בחירות שלישית.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו נרתמנו לזה מתוך רצון שהדמוקרטיה תגיד את דברה, אבל עדיין, צמצמנו את העלות מ-130 מיליון ל-62 מיליון.

גור בליי: אני רק רוצה להבהיר לפרוטוקול, במענה לשאלה של האוזר: זה עד עשר, כי זה עד "פחות מ-11 יחידות".

אברהם (אבי) ניסנקורן: תודה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו מצביעים בקריאה ראשונה על הצעת חוק התפזרות הכנסת העשרים ושתיים והקדמת הבחירות, התש"ף-2019 – מי בעד?

אברהם (אבי) ניסנקורן: 11 בעד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מי נגד?

אברהם (אבי) ניסנקורן: מי נמנע?

אברהם (אבי) ניסנקורן: הצבעה ההצעה אושרה

אברהם (אבי) ניסנקורן: אושר פה אחד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק הבחירות לכנסת העשרים ושלוש (הוראות מיוחדות), התש"ף

אברהם (אבי) ניסנקורן: -2019 – מי בעד?

נועה בירן-דדון: עשרה בעד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מי נגד?

אברהם (אבי) ניסנקורן: אחד.

אברהם (אבי) ניסנקורן: מי נמנע?

אברהם (אבי) ניסנקורן: הצבעה ההצעה אושרה

אברהם (אבי) ניסנקורן: הצעות החוק אושרו לקריאה ראשונה.

אברהם (אבי) ניסנקורן: תודה לכולם.