ועדת החוץ והביטחון, כנסת 20, פרוטוקול מספר 66, 2016-03-01 12:10

ענת ברקו: צהרים טובים.

ענת ברקו: אנחנו פותחים את הדיון בנושא צו שירות ביטחון (שירות מוכר להשגת יעדים ביטחוניים-לאומיים) (הוראת שעה) התשע"ו-2015.

ענת ברקו: אני יודעת שמעבר לאישור צו, יש איזשהו דיון ערכי שאנחנו רוצים לעשות.

ענת ברקו: לכן קודם נשמע את ההסבר של הייעוץ המשפטי של משרד הביטחון.

הילה ארליך: שלום רב.

הילה ארליך: אני סגנית היועץ המשפטי למערכת הביטחון.

הילה ארליך: אנחנו מבקשים לקבל היום את אישור הוועדה לצו שירות ביטחון (שירות מוכר להשגת יעדים ביטחוניים לאומיים) מכוח סעיף 26א(א)(2) לחוק שירות ביטחון, שירות ביחידות צבאיות במסגרת משרדים ממשלתיים שאינם שירות ביטחוני מובהק, במטרות של עלייה וקליטה, חינוך, בריאות, הגנת העורף, פעולות התנדבות וכולי.

הילה ארליך: זה מאפשר לשר הביטחון לקבוע בצו שירות למטרות לאומיות והכול אם שוכנע שר הביטחון, בשים לב לנסיבות העניין באותה עת ובהתייעצות עם השרים הרלוונטיים ועם שרת המשפטים כי אם לא תיעשה הפעילות בידי יוצא צבא בשירות סדיר, לא יושג היעד הנדרש.

הילה ארליך: כידוע, מזה שנים בהוראות שעה מתחדשות מוצבות ומוצבים חיילים בשירות צבאי במסגרת משרדי ממשלה אחרים במשימות כאלה ואחרות, רובן בנושאי חינוך וקליטת עלייה.

הילה ארליך: לאור קיצור השירות בצה"ל שכידוע לכולם קורה בשנה-שנתיים האחרונות, ובכלל לאור העובדה שצה"ל באמת ממקד מטרה בשירות הביטחוני, בפעילות מדורגת מזה שנים אנחנו מנסים לצמצם את מספר החיילים בסדיר שמשרתים במטרות לאומיות אחרות שאינן מטרות ביטחוניות, שאינן מטרות צה"ליות מובהקות, ולאור כך אנחנו מניחים בפני הוועדה צו.

הילה ארליך: כבר היה דיון אחד בוועדה בעניין הזה ואני מניחה שחלקכם נכחתם בו.

עליזה לביא: היו כמה דיונים.

הילה ארליך: נכון.

הילה ארליך: היו כמה דיונים.

הילה ארליך: בצו הזה, אם אני זוכרת נכון, רק דיון אחד בכנסת הנוכחית.

הילה ארליך: אנחנו מניחים צו שמצמצם במידת מה את מספר החיילים שיוצבו במשרדי ממשלה אחרים.

הילה ארליך: רח"ט תומכ"א כאן והיא תוכל לפרט את המספרים, את היעדים וגם את הסיבות לצמצום.

הילה ארליך: זה מצמצם את מספר החיילים שיוצבו בעיקר לחינוך, הן במעיין החינוך התורני והן במשרד החינוך.

הילה ארליך: בתקופה מסוימת קדימה אנחנו רואים עוד ירידה.

הילה ארליך: אנחנו מבקשים מהוועדה – אגב, לטובת כלל המשרדים הנוגעים בדבר, התייעצויות קוימו על פי החוק עם שר החינוך, עם שרת המשפטים ועם השר לקליטת העלייה והשרים נתנו את הסכמתם למתווה שהוצע.

הילה ארליך: אנחנו בטוחים שהמשרדים עצמם יוכלו שאנחנו בשיח ברמה היום יומית אתם ויש הסכמה, גם של המשרדים עצמם, לצמצום המספר ולהבנה שיש צרכים ביטחוניים.

שלי יחימוביץ': נמצא כאן נציג של משרד החינוך?

ענת ברקו: כן.

עליזה לביא: טוב שיש כנסת שמפקחת כי מפתיעה אותי ההסכמה הזאת שהשגתם בין המשרדים.

הילה ארליך: אני מבקשת לאשר את הצו לטובת כלל המשרדים הרלוונטיים כיוון שכרגע, כל עוד לא אושר הצו, אנחנו השנה לא יכולים להציב חיילים למטרות הנדרשות במשרדים האחרים.

הילה ארליך: ככל שאין אישור של הכנסת וכמובן שנדרש פיקוח של הכנסת ואנחנו יותר ממקבלים את זה, אנחנו מברכים על כך, אבל המשמעות היא שכל עוד לא אושר הצו הזה ופקעה הוראת השעה הקודמת, אין לנו אפשרות משפטית-חוקית להציב את אותם חיילים במשרדים הרלוונטיים.

הילה ארליך: הדיון הזה והאישור של הוועדה הוא מאוד מאוד חשוב לא רק לנו כמשרד ביטחון וצה"ל אלא בראש ובראשונה למשרדים שמקבלים את אותם חיילים לשם ביצוע השירות.

עליזה לביא: אתם בני ערובה.

הילה ארליך: אני לא מקבלת את האמירה הזאת.

הילה ארליך: בני ערובה, בטח לא אנחנו.

ענת ברקו: ניתן לתת-אלוף מרב קירשנר לומר את הדברים ולאחר מכן נעבור לחברי הכנסת.

מרב קירשנר: בוקר טוב.

מרב קירשנר: כאמור, התכנית שאנחנו מציגים היא חלק מההיערכות של צה"ל לקיצור השירות אבל זה רק נדבר אחד.

מרב קירשנר: נדבר אחר הוא סוגיות עקרוניות שקשורות בריכוז עיקר כוח האדם בתוך צה"ל בהתאם לבכורת השירות הצבאי.

מרב קירשנר: אם כן, מבחינת העקרונות לעבודת המטה שהובלה על ידינו מזה חודשים ארוכים, נציג את הדברים הבאים.

מרב קירשנר: ראשית, בכורת השירות הצבאי והעובדה שמשרתים דרך חוק שירות ביטחון במטרה לשרת בצה"ל, אנחנו רוצים לצמצם באופן מרבי את היקף החיילים שמשרתים מחוץ לסד"כ צה"ל.

מרב קירשנר: כאמור, הובלנו עבודת מטה סדורה ואנחנו מביאים לכאן תכנית דיפרנציאלית על פי עקרונות ומותאמת לאופי הגוף המקבל, כאשר מספר עקרונות ביחס ליחידת מורות חיילות בה עד כה רוכזו החיילים ששירתו בתחומים הללו מחוץ לצה"ל, התייחסנו לתפקידים בהם בעצם, כלשון החוק, אי אפשר יהיה להשיג את התכלית הביטחונית לאומית אלמלא ישרתו שם יוצאי צבא, קרי, חיילים בשירות, זיקה להכנה לצה"ל עם איזשהו הקשר, שירות בשכבות גיל רלוונטיות, קרי, י' עד י"ב.

מרב קירשנר: זאת ההגדרה כי בעצם זאת קבוצת הייחוס להכנה לצה"ל בסיכום גם מול משרד החינוך וגם בעבודת משרד הביטחון.

מרב קירשנר: אנחנו גם מסתכלים על מימוש ומיצוע יכולת למצות את החיילים הללו בתוך השירות.

מרב קירשנר: היום, כאשר חיילים משרתים ביחידות מחוץ לסד"כ, הם לא ממוצים בצה"ל, לא לפיקוד, לא לקצונה, ובעצם נשאבים למסלולים חיצוניים ושם משרתים לאורך כל השירות.

עליזה לביא: יש מסלול קצונה למורות חיילות.

עליזה לביא: אני הייתי מורה חיילת ויצאתי לקצונה.

שלי יחימוביץ': הבת שלי מורה חיילת וקצינה.

מרב קירשנר: אמרתי.

מרב קירשנר: זה נושא אחד.

מרב קירשנר: בחלק מהמקרים אין בכלל מסלולים.

מרב קירשנר: אמרתי שזה חלק מעבודת מטה.

מרב קירשנר: בחלק אין בכלל אפשרות לצאת לקצונה.

מרב קירשנר: אמרתי שזה רק נדבך אחד בתוך הדברים.

מרב קירשנר: היום ההכשרה היא לא טרום צבאי.

ענת ברקו: אני רוצה שבדברים שאת אומרת, תתייחסי לעניין הזה שבעצם צה"ל יש גם מחויבות כלפי משימות חברתיות.

מרב קירשנר: ברור.

מרב קירשנר: נמצאת כאן דליה ינקו.

ענת ברקו: לאור הדיונים האחרונים יש תחושה שיש קצת ויתור עם הפנימיות וכולי.

ענת ברקו: תתייחסו.

מרב קירשנר: לפני שאני אציג את התכנית עצמה או מה אנחנו מבקשים לצמצם, אולי קודם נראה את המספרים ואחר כך ניתן לדליה להתייחס.

מרב קירשנר: כשאנחנו מסתכלים על כלל המסלולים תחת הצו הזה, אני מפרידה רגע למסלולים שהם עם הקשר של חינוך או בחיבור למשרד החינוך או בהוראה, כאן מופיעים המסלולים כולם.

מרב קירשנר: עד כה שירתו שם כ-560 חיילים ואותם אנחנו מבקשים לצמצם ל-400.

מרב קירשנר: אני אפרט.

מרב קירשנר: בכל המסלולים שמופיעים בכחול ימשיכו לשרת חיילים אבל יצטמצם המספר.

מרב קירשנר: העסקת החיילים בראייה קצת יותר ארוכת טווח תבוצע בשכבות הבוגרות ולא עוד בכיתות א', ג' וכיוצא בזה.

מרב קירשנר: זה בסיכום מלא עם משרד החינוך, מה שיהיה לגבי המשובצים.

מרב קירשנר: יש מסלולים אחרים.

מרב קירשנר: עתידים, פחות רלוונטי להתייחס לזה, זה מסלול בסגירה כך שהוא לא רלוונטי.

ענת ברקו: כולו?

ענת ברקו: הבנתי שרק חלק ממנו.

מרב קירשנר: זה עתידים להוראה.

מרב קירשנר: זה מסלול מסוים של עתידים להוראה שכבר לא קיים.

עליזה לביא: אתם סוגרים את זה?

מרב קירשנר: רק את הדבר הזה של עתידים להוראה.

מרב קירשנר: פרויקט עתידים הגדול, הוא פרויקט של אלפי חיילים שרק הולך וגדל וזה לא נושא שנסגר.

מרב קירשנר: שמע ומועדוניות, זה הדבר היחיד שיורד לגמרי כאשר מדובר במשרד החינוך.

ענת ברקו: אני מציעה שתאמרי לנו מה אתם רוצים לסגור.

מרב קירשנר: את זה אני אומרת.

מירב בן ארי: זה לא רק שמע.

מירב בן ארי: שמע זה חירשים ובטח יש את זה אצל העיוורים.

עליזה לביא: כל החיילים שאנחנו רואים אותם בבתי הספר, ואני פגשתי חיילים, את זה אתם סוגרים?

מרב קירשנר: יש דברים שונים.

מרב קירשנר: תכף דליה תפרט.

מרב קירשנר: יש מד"נים בבתי ספר, שאלה חיילים לובשי מדים.

מרב קירשנר: יש מורות בבתי ספר והן יישארו בבתי הספר.

מרב קירשנר: אנחנו ביקשנו לשבץ אותן בכיתות הבוגרות ולא בכיתות א' עד ח', כמו שבחלק מהמקרים היה בעבר.

מרב קירשנר: על התכנית הזאת הסכמנו עם משרד החינוך.

מרב קירשנר: מה ביקשנו שלא יהיה יותר.

מרב קירשנר: שיבוץ של חיילים בטיפול במועדוניות ערב.

מרב קירשנר: זה נושא אחד כנושא בפני עצמו, שזה השיבוץ שלהם.

מירב בן ארי: למה?

מרב קירשנר: משום שזה לא חלק מהוראה, מתכנית הוראה בבתי ספר, ושנית, משום שכן אפשר – אפרופו השגת התכליות הלאומיות בדרכים אחרות – להעסיק בשיעורי ערב האלה סטודנטיות וסטודנטים, חיילות משוחררות, קצינות, קצינים, שירות לאומי וכל אחד אחר.

מרב קירשנר: אנחנו לא אומרים שזה נושא לא חשוב.

עליזה לביא: כמה חיילות משרתות היום במועדונים האלה?

מרב קירשנר: 87 חיילות.

מרב קירשנר: זה לגבי משרד החינוך.

מרב קירשנר: נציג את כל התכנית ואז ניתן לדליה להתייחס.

מרב קירשנר: הדבר הבא שהוא בעצם הדבר היחיד שאנחנו כן מבקשים לסגור, הוא מחוץ למשרד החינוך, זאת סוגיית המסלולים הירוקים.

מרב קירשנר: 53 חיילים נכון לעכשיו משובצים ברשות הטבע והגנים, בלוטם, בחברה להגנת הטבע, בכפר עציון, במדרשת שדה בוקר, במרכזי לימוד שדה, נאות קדומים וכן הלאה.

מרב קירשנר: נפגשנו אתם, הסברנו להם את הדברים כפי שרואה אותם צה"ל.

מרב קירשנר: גם כאשר אנחנו מבקשים להוריד את זה, אנחנו לא מוציאים משם חיילים.

מרב קירשנר: יש חיילים שיישארו שנה עד 2017, לסירוגין.

ענת ברקו: עד שהם ישתחררו.

מרב קירשנר: בדיוק.

מרב קירשנר: זאת תכנית מדורגת.

מרב קירשנר: מעבר לזה, אנחנו לא רוצים להציב שם יותר חיילים.

מרב קירשנר: אנחנו רואים יכולת להעסיק שם חיילים משוחררים, העסקה בשכר שבהחלט תיתן מענה.

מרב קירשנר: הטיפול היום הוא לא טיפול שמבוצע על ידי חיילים וגם לא בהכרח על ידי מלש"בים אלא על ידי כלל הציבור באופן מלא.

מרב קירשנר: אנחנו חושבים שיש כאן פוטנציאל לשדרוג האיכות על בסיס העסקת יוצאי צבא ונתתי דוגמאות.

מרב קירשנר: עלו כאן סוגיות של החשיבות שיש בעובדה שיש חיילת שלובשת מכנסיים צבאיות בעת ביצוע מפעל כמו מרוץ כזה או אחר.

מרב קירשנר: אמרנו שאנחנו מוכנים לעשות הרבה מעבר לזה.

מרב קירשנר: במקום שתהיה חיילת אחת כזאת בראש הכוח שאף אחד לא רואה את זה שהיא חיילת כי אמרתי שהיא גם הולכת עם חולצה של הארגון ומכנסיים צבאיות, נא לתאם את זה עם מערך מגן ואנחנו נצטרף באופן ממשי לפרויקטים כמו אלה שניתנו.

עליזה לביא: מה זה מערך מגן?

קריאה: חיל החינוך.

מרב קירשנר: המקומות האלה, אני מדגישה, נותנים שימושים לכלל הציבור.

מרב קירשנר: פרטנו את זה אחד אחד.

ענת ברקו: אפשר להגיד את זה על הרבה דברים שאתם עושים.

מרב קירשנר: אפילו צה"ל שמקבל שם שירות כזה או אחר, משלם באופן מלא.

מרב קירשנר: באשר להתייחסות הערכית.

מרב קירשנר: צה"ל לא נפרד מהקהילה אלא להפך, הוא רק מרחיב את השירותים שניתנים ואת כל מה שקשור להכנה לצה"ל ולחיבור לקהילה.

מרב קירשנר: כך באשר לגדנ"ע, טיפול והשתתפות של חיילים בשטח, בתוך הקהילה.

מרב קירשנר: אני מציעה שניתן לדליה ינקו לסקור את רשימת הפעילויות.

דליה ינקו: צהרים טובים.

דליה ינקו: אני משמשת כסגנית ראש האגף הביטחוני חברתי במשרד הביטחון וראש היחידה להכנה לצה"ל.

דליה ינקו: אני רוצה ברשותכם לומר שהחברה בישראל והעיסוק בבני הנוער ובהכנת כלל בני הנוער לשירות משמעותי ערכי ותורם, היא בעצם מהות העשייה שלנו ביום יום.

דליה ינקו: יש שולחן עגול שמרכז את כלל העשייה.

דליה ינקו: מצד אחד מגדיר את הצרכים, מגדיר את הכוחות, את המשימות, עושה איזשהו סדר בתוך הדבר הזה בחברה.

דליה ינקו: בשולחן הזה יושבים נציגי משרד הביטחון, נציגי צה"ל, חיל החינוך, התומכ"א, נציגי החילות הנוספים שאנחנו צריכים אותם, הזרועות, ומשרד החינוך שהוא בהחלט שותף לשולחן הזה שנפגש אחת לחודש ובונה מדי שנה תכנית עבודה סדורה לשנה שלאחר מכן.

דליה ינקו: לקחנו את כל בתי הספר, את כל מוסדות החינוך בארץ, חילקנו אותם לאשכולות על פי נתונים שיש לנו, מי צריך אותנו יותר, מי צריך אותנו פחות, ובנינו סל פעילות מותאם לכל אשכול ואשכול.

דליה ינקו: ישנם בסך הכול שלושה אשכולות כאלה ואנחנו מנסים באמת ובעיני נותנים מענה שהוא מענה מאוד מרבי על פי היכולות שלנו לכלל האוכלוסיות.

דליה ינקו: מי שצריך אותנו, שם אנחנו נמצאים.

ענת ברקו: מה ההגדרה של הצורך?

דליה ינקו: ההגדרה של הצורך היא אחת.

דליה ינקו: אנחנו יודעים ומקבלים מהצבא את הנתונים של בתי הספר.

דליה ינקו: אנחנו יודעים להגיד האם בבית ספר מסוים יש צורך פחות, שיש בו אחוזי גיוס מאוד מאוד גבוהים ואנחנו באים למפגש שם שהוא סדנה ערכית של חמש שעות שאנחנו מפעילים דרך 150 קצינים וקצינות פורשי צה"ל בדרגות בכירות שבאים לבתי ספר ועושים סדנאות ומפגשים עם בני הנוער.

דליה ינקו: זה ממשיך לעשרה ילדים - אתמול בערב הייתי באשדוד – שהיו עם תיקים פליליים וחברנו למשטרת ישראל ולגורמים הרשותיים ובעבודה של שלושים מפגשים המשטרה ויתרה להם על התיקים הפליליים ואתמול בטקס הם קיבלו את צווי הגיוס.

דליה ינקו: זה יכול להתאים לעשרה ילדים כאלה שהצמדנו להם קצין פורש שאנחנו מממנים אותו והוא מלווה אותם לאורך שלושים מפגשים.

דליה ינקו: זאת דוגמה לצורך שיותר צריך אותנו.

ענת ברקו: אנחנו מדברים כרגע על ימ"לים.

מרב קירשנר: 3,500 חיילים ודחויי שירות.

דליה ינקו: אני אומרת שבסוף כאשר אנחנו שואלים מי עושה את המשימות מבחינתנו, ואלה לא רק הקצינים, אני יודעת להגיד שצריך לזכור שמדי שנה יש כ-6,000 בני נוער שהם דחויי שירות, מתוכם 3,700 בני נוער שכולם נמצאים בתוך המערכת הזאת.

דליה ינקו: אלה חבר'ה שיוצאים לשנת שירות במסגרת כל הארגונים והתנועות שאנחנו עובדים אתם, אלה חיילים בפרק המשימה, נחלאים שמבלים את פרק המשימה שנה בתוך הקהילה בעבודה קהילתית.

מרב קירשנר: זה המענה שאנחנו נותנים.

שלי יחימוביץ': המענה הוא באמצעות חיילי נח"ל בפרק המשימה?

מרב קירשנר: גם.

שלי יחימוביץ': במקום המורות החיילות?

מרב קירשנר: לא.

מרב קירשנר: חיילי הנח"ל נמצאים בתוך הקהילה הרבה זמן.

שלי יחימוביץ': אמרת שחלק מהמענה הזה הוא באמצעות חיילי נח"ל.

דליה ינקו: אמרתי שחלק מהמענה הוא אותם 3,700 שכרגע הגדרתי אותם שהם דחויי שירות.

דליה ינקו: אנחנו שמים אותם במקומות שיותר צריך ושיהיו שם אולי פחות חיילים אחרים והם ייתנו מענה גם לזה.

עמר בר-לב: היא מדברת על משהו אחר.

עמר בר-לב: היא מדברת על פעולות שצה"ל עושה בהיותו מעורב בקהילה.

קריאה: כדי לא ליצור ואקום.

ענת ברקו: את יכולה להתייחס לנושא הספציפי הזה?

מרב קירשנר: אם השאלה היא האם אנחנו מחליפים את המורים שאנחנו מבקשים לא לשבץ יותר בגופים הירוקים, התשובה היא לא.

מרב קירשנר: אנחנו ממשיכים לעשות פעילויות ערכיות דרך חיל החינוך, דרך צה"ל, דרך הכנה לצה"ל.

מרב קירשנר: האם אנחנו מחליפים את המורים בלוטם?

מרב קירשנר: לא.

מרב קירשנר: אנחנו אומרים שלא צריכים להיות משובצים שם חיילים.

נחמן שי: עכשיו זאת סקירה כוללת.

מרב קירשנר: לא.

מרב קירשנר: בפעם הקודמת נתבקשנו להתייחס לזה.

מרב קירשנר: לגדנ"ע, לפעילויות שצה"ל עושה בקהילה.

מרב קירשנר: להפך, אנחנו מרחיבים את זה.

מירי פרנקל-שור: הטיעונים שלכם הם נכונים לגבי כל השירות המוכר.

מירי פרנקל-שור: הטיעונים האלה הם לא ספציפיים לנושא הזה.

מרב קירשנר: איזה טיעונים?

מירי פרנקל-שור: הטיעונים שאת מעלה, שהם לא חליפיים.

מירי פרנקל-שור: אותו דבר אפשר להציב עובדים לשעבר.

עליזה לביא: גם בלשכת נשיא המדינה.

עליזה לביא: למה?

מרב קירשנר: לא כל מי שנמצא כאן השתתף בדיונים, אבל במהלך שאתם מכירים היטב קיצצנו פעמיים שלושים אחוזים בהיקף כוח האדם שמשובץ בגופים האלה וצמצמנו את זה ללא מינהלה יותר, גם במקומות מאוד מסווגים.

מירי פרנקל-שור: גם שם אפשר להעסיק אזרחים.

מרב קירשנר: נכון.

ענת ברקו: השאלה היחידה שאני רוצה להציף אותה כאן ולאחר מכן אני אעביר את רשות הדיבור לחברות וחברי הכנסת היא האם לא יכול להיווצר מצב שהיום בכל התחומים הללו ייכנסו רק בנות השירות הלאומי ובעצם תהיה אוכלוסייה שהיא בהחלט לא מגוונת גם בנושא של הירוקים.

ענת ברקו: זאת אומרת, יהיה מצב כזה שרק אוכלוסייה מסוימת תעשה את הדברים האלה ולא יראו יותר חיילות במדים בתחומים הללו.

ענת ברקו: זה נראה כאילו אתם הולכים לסגור מערכים שלמים.

מירב בן ארי: הקטע של לא לאכלס ולא לשלוח כוח אדם, זה לייבש את זה.

מירב בן ארי: צריך להגיד את זה.

הילה ארליך: המילה המתאימה, אם יורשה לי, היא לא לייבש.

הילה ארליך: המילה המתאימה היא לאור צרכי צה"ל, לאור קיצור השירות, יש תעדוף במשימות.

הילה ארליך: המשימה של חיילים אמורה להיות ביטחונית צבאית.

הילה ארליך: רבותיי, לשם כך אנחנו מגייסים חיילים.

מירב בן ארי: גברתי, אל תגידי לנו מה המשימה של צה"ל, עם כל הכבוד.

מירב בן ארי: צה"ל הוא גם צבא העם ויש לו עוד משימות.

הילה ארליך: זה לא אני אומרת.

הילה ארליך: אני עושה את תפקידי ואומרת את עמדת שר הביטחון.

הילה ארליך: אני אומרת כאן את עמדת שר הביטחון כפי ששמעתי אותה.

ענת ברקו: תודה.

ענת ברקו: אנחנו מתחילים בהתייחסות חברי וחברות הכנסת.

תמר זנדברג: אני אתחיל בגילוי נאות.

תמר זנדברג: אני הייתי מורה חיילת במסלול הירוק.

תמר זנדברג: בשירות הצבאי שלי גרתי בקיבוץ אפק והייתי מורה חיילת מטעם רשות שמורות הטבע דאז, היום רשות הטבע והגנים, גוף שגם הוא ממשלתי, הדרכתי קבוצות של חיילים, אזרחים, תלמידים ותלמידות מכל הגילים כולל שבתות בגזרה רחבה שהשתרעה מראש הנקרה בצפון ועד הכרמל ומחוף הים במערב ועד הר מירון במזרח.

תמר זנדברג: הייתי בקורס שבזמנו – עכשיו מסתבר לי – היה טרום צבאי של חמישה חודשים על חשבון זמני ועל חשבון הטיול או החופשה בין בית הספר לשירות הצבאי.

תמר זנדברג: זכיתי לשירות צבאי שחינך לידיעת הארץ, לאהבת הטבע, שבא במגע עם אזרחים.

תמר זנדברג: כן, צה"ל, המילה הזאת צבא העם חזרה כאן שוב ושוב וכן, צה"ל הוא צבא שנטוע בקהילה האזרחית.

תמר זנדברג: כתבתי לי נקודות מדבריך.

תמר זנדברג: את אמרת שירות משמעותי ערכי ותורם וזאת בדיוק ההגדרה הראשונה שהייתי נותנת לשירות הצבאי שלי.

תמר זנדברג: נכון, הלכתי עם מכנסי צבא, מדי ב', חולצת רשות שמורות הטבע ודרך אגב, החולצה הייתה בצבעי חאקי-ירקרק עם סמל צה"ל.

ענת ברקו: אם את יכולה להתמקד כי אנחנו רוצים לאפשר לכולם להתייחס.

תמר זנדברג: אני חושבת שהדברים שמרתי עד עכשיו הם סופר רלוונטיים לדיון כי זה בדיוק שירות משמעותי ותורם.

שלי יחימוביץ': חוץ מזה, מעניין אותנו לשמוע את קורות חייך.

תמר זנדברג: אני אחר כך אספר לך חוויות מהשירות הזה.

תמר זנדברג: עכשיו אני אספר לכם חוויה שלי דווקא כחברת כנסת מזה שלוש שנים.

תמר זנדברג: המסלול הירוק של המורות חיילות עובר התנכלות – ואני ממש מתבטאת במילה הזאת – חוזרת ונשנית ושיטתית ועכשיו גם אומרים לנו שאם לא נאשר היום את הקיצוץ של המסלול, למעשה את הביטול של המסלול הירוק, אנחנו נהיה אחראים להקפאה או לביטול או לעצירה של כל המורות החיילות בכל המסלולים שפורטו כאן כרגע.

תמר זנדברג: אני רוצה לומר שמסלולי הגיוס בצה"ל הולכים ועולים ועדיין יש גיוס חובה והאוכלוסייה גדלה.

תמר זנדברג: אני לא מבינה איך, וזאת באמת שאלה מתמטית, יכול להיות שמסלולי הגיוס כל כך עולים ומצד שני כל הזמן הארבעים או החמישים מורות חיילות במסלול הירוק, הן כל הזמן על הכוונת כאילו הן עומדות בשער, בפרץ, שבין כל תפיסת הביטחון והשירותים המיוחדים של צה"ל.

מרב קירשנר: הצגנו את ההקשר למספרים.

תמר זנדברג: לפני שבוע במליאת הכנסת אישרנו חיילות וחיילים למשטרה ולשירות בתי הסוהר.

תמר זנדברג: מישהו יכול להגיד לי שזה יותר חשוב מהחינוך לאהבת הטבע ולידיעת הארץ?

תמר זנדברג: באמת.

תמר זנדברג: ארבעים-חמישים חיילות אלה, לא עליהן יקום וייפול צה"ל, לא עליהן תקום ותיפול תפיסת הביטחון.

תמר זנדברג: מנגד התרומה הכול כך משמעותית לבתי ספר שדה, למסלולים הירוקים ולחינוך הנוער לערכים החשובים האלה, היא לא תסולא בפז והיא עומדת על המורות החיילות האלה.

תמר זנדברג: בבקשה מכם, רדו מהמורות החיילות, תחזירו אותן כמו שהיה כבר כמה פעמים בעבר ובא לציון גואל.

תמר זנדברג: תודה.

עליזה לביא: זה לא סוד שהדיון הזה זומן במהירות הבזק והירוקים כמעט ולא הוזמנו.

עליזה לביא: גם אנחנו ידענו על קיום הדיון אתמול בלילה.

שמואל לטקו: אתמול שינינו את השעה.

עליזה לביא: הירוקים לא הוזמנו.

שמואל לטקו: נכון.

שמואל לטקו: הם לא הוזמנו.

עליזה לביא: למה?

עליזה לביא: אנחנו בדיון הזה עוד מהכנסת הקודמת.

עליזה לביא: אנחנו נגררים.

עליזה לביא: אני מצטרפת להגדרה של התנכלות למסלול הזה באופן שיטתי.

עליזה לביא: מישהו כאן רוצה לזרוק את המורות החיילות במסלולים הירוקים ואני ביקשתי אתמול במליאה מחברי הכנסת לבוא ולסייע כי זה לא צריך להתנהל בצורה הזאת.

עליזה לביא: אני באה מהמסלול הזה.

עליזה לביא: גילוי נאות, גם אני הייתי מורה חיילת, הדרכתי, אהבתי, יצאתי אחרי כן לקורס קצינות וזה מסלול מדהים ונפלא.

עליזה לביא: אני אגיד לכם את האמת, הקשבתי לכן ואתן לא ממש משכנעות כי אני יודעת שבלבכן אתן אתנו.

עליזה לביא: תנו לנו לעשות את העבודה.

עליזה לביא: אני כאן שלוש שנים וה-53 בנות האלה, אני לא יודעת מה אתן רוצות מהן, זה אחד המסלולים הכי משמעותיים.

עליזה לביא: אני זוכרת את הפעמים בהן הדרכתי ילדים, צעירים, נוער וחיילים שלא הכירו ולא שמעו ולא ידעו ולא טיילו.

עליזה לביא: אנחנו מדברים אחרי כן על גיוס, על מוטיבציה, והנה, יש כאן מסלול נפלא שעשו קודמיכם, כמעט מאז קום המדינה כולל תקופות שגם הצבא וחיילות לימדו עברית כי יש צרכים של מערכת.

עליזה לביא: דברים לא ניתנים לתיקון.

עליזה לביא: רק לפני זמן מה ביקרתי באופקים במכינה שכמה מ"פיות הקימו אותה כדי לסייע לנערות שהצבא לא רצה לגייס אותן והן באות ומצמיחים אותן הרבה דרך אהבת הארץ והמקום הזה של לתת.

עליזה לביא: אני מבקשת, תהיו שליחות נאמנות.

עליזה לביא: עזבנו את כל הדיונים האחרים שלנו כי זה אחד המסלולים היותר משמעותיים והיותר חשובים.

עליזה לביא: אני רואה בעיניים כלות איך מסלולים שקרובים יותר ללב הגבריות הצבאית, הם אלה שמוגנים יותר, כולל כל מיני תפקידים שאנחנו גם מצביעים וגם שותפים להם.

עליזה לביא: כאן, במסלול הזה, באופן שיטתי בשלוש השנים האחרונות, גם דרך ההתנהלות של הטיפול בעניין הזה אבל גם המקום של המורות החיילות הללו הירוקות.

עליזה לביא: עוד נימה אחת שאני רוצה לומר אותה.

עליזה לביא: תראו, אם לא תהיינה מורות חיילות במסלול הזה, הנושא הזה יעבור בעיקר רק לבנות דתיות שתדרכנה דרך השירות הלאומי.

עליזה לביא: אני חושבת, ואני אומרת את זה כאישה דתיה, שזה לא נכון.

עליזה לביא: אני חושבת שזה לא ראוי, אני חושבת שצריכים גם דתיים וגם חילוניים להיות במסלולים הללו.

עליזה לביא: מאחר ורק דרך השירות הלאומי יאיישו את התפקידים הללו, זאת עוד נקודה ערכית שאנחנו צריכים לתת עליה את הדעת.

עליזה לביא: אני יכולה להרחיב בניסיון שלי לאורך השנים.

עליזה לביא: אני רוצה שתחשבו על המשמעות של ההחלטה הקשה הזאת.

עליזה לביא: זה נושא ערכי ואני יודעת שגם בתוך הצבא וגם בחדר הזה מהצד הזה יש אנשים ששותפים להבנות שלנו.

עליזה לביא: תודה.

שלי יחימוביץ': גילוי נאות.

שלי יחימוביץ': הבת הקטנה שלי הייתה מורה חיילת וכיום היא קצינה אחראית על מורות חיילות ואני לא רואה בזה חלילה ניגוד עניינים כי הילדים שלנו הולכים לצבא, כך שמלכתחילה אנחנו נמצאים במקום הזה.

שלי יחימוביץ': נפלה בחלקי הזכות להכיר מקרוב את המסלול המופלא הזה, את המסירות, את העולם הערכי המפותח של הבנות האלה, את תחושת השליחות שלהן, את האיכויות האישיות שלהן ואת הכריזמה שלהן וכמה הן מקרינות על המערכת ומשנות מציאות בשביל חבר'ה צעירים שהולכים להתגייס שחלקם לא היו מתגייסים בלעדיהן.

שלי יחימוביץ': זה חד משמעית.

שלי יחימוביץ': בעיני זאת עבודת קודש.

שלי יחימוביץ': כאן אנחנו מגיעים לסוגיה שהיא ערכית, מהו צה"ל ומה תפקידיו.

שלי יחימוביץ': האם כל מה שלא יורה, מקוצץ?

שלי יחימוביץ': התשובה, אני חושבת, היא לא והיא מקובלת על כולנו.

שלי יחימוביץ': צה"ל הוא צבא העם.

שלי יחימוביץ': הוא צבא שלנו.

שלי יחימוביץ': אנחנו לא צבא של שכירי חרב ולכן יש לו גם תפקיד חברתי ראשון במעלה.

שלי יחימוביץ': זאת המציאות שנכפתה עלינו.

שלי יחימוביץ': בעולם אידיאלי, בשוויץ, היה צבא של שכירי חרב והיו משרתים בצבא וכל היתר לא היה רלוונטי אבל מה לעשות שיש נגיעה לחינוך, לתעשייה, להייטק, לכל רובדי החיים.

שלי יחימוביץ': לכן להחליט, וזאת ההחלטה, שמה שלא יורה מקוצץ, בסוף זה מה ששמענו, כל מה שלא תורם ישירות לצה"ל מקוצץ, המציאות היא שונה.

שלי יחימוביץ': זה באמת מאוד מקומם, כפי שאמרו חברותיי קודם.

שלי יחימוביץ': אנחנו רואים שפע של חיילים במוסד, בשב"כ, במשטרה, בכל מיני מקומות.

מרב קירשנר: אתם לא רואים את השינוי שבוצע.

מרב קירשנר: אנחנו הורדנו פעמיים שלושים אחוזים.

מרב קירשנר: זה הגיע למספרים שאני לא יכולה לומר אותם כאן אבל הם ממש לא קשורים למה שאמרת כרגע.

שלי יחימוביץ': יש לי משהו אחר לומר לכם.

שלי יחימוביץ': בעיני המקומות האלה בהם מוצבים חיילים הם הרבה פחות חשובים.

שלי יחימוביץ': לא פחות חשובים למדינה חלילה וחס אבל העובדה שיש שם חיילים לא מעלה ולא מורידה כהוא זה.

מרב קירשנר: הם לוקחים שם משרות בשכר.

שלי יחימוביץ': העובדה שיש פקידות במוסד, זה דבר שהוא פשוט מיותר לחלוטין.

שלי יחימוביץ': קחו פקידה, שלמו לה כסף ונגמר העניין.

מרב קירשנר: זה ירד.

שלי יחימוביץ': אני חושבת שמבחינת השליחות, האופי של צה"ל, האתוס של צה"ל, הרלוונטיות של צה"ל לחברה הישראלית, נחיצות של המורות החיילות בכל המסלולים שתיארתם, בין אם אלה בתי ספר שדה, בין אם זה שמע, בין אם אלה מועדוניות.

שלי יחימוביץ': מה זה מועדוניות?

שלי יחימוביץ': במועדוניות בדיוק באים במגע בשעות שהן מחוץ לשעות הלימודים ואליהן מגיעים חבר'ה שבכלל לא מגיעים לבית הספר ושם נוצר המגע הזה ושם רגע ההצלה בו רותמים את הילד הזה שהולך להיזרק לשוליים וכן מכילים אותו וכן מלווים אותו וכן ממלאים בשבילו את הטפסים לגיוס.

שלי יחימוביץ': מה שעשיתם כאן, זה איום.

שלי יחימוביץ': פשוט איום.

שלי יחימוביץ': לא תאשרו את זה, לא יהיה.

שלי יחימוביץ': לכו, שנו את זה, תחזרו מחר עם החמישים ומשהו חיילות האלה.

שלי יחימוביץ': באמת תפסיקו להתנכל להן שוב ושוב ונאשר את זה פה אחד בלי למצמץ ובלי ויכוחים ואז כל הדיונים האלה יתייתרו.

ענת ברקו: תודה.

ענת ברקו: ירון רוזנטל.

ירון רוזנטל: אני מנהל בית ספר שדה כפר עציון, נציג הירוקים בדיון הזה.

ירון רוזנטל: המסלול הזה קיים כבר בין חמישים לשישים שנים, מסלול של הדרכת טיולים, הדרכת ידיעת הארץ במסגרת מורות חיילות ואני חושב שראוי לקיים דיון משמעותי מאוד לפני שסוגרים אותו.

ירון רוזנטל: אם מקצצים, זה עוד איכשהו אפשרי כי אפשר אחר כך להחזיר עטרה ליושנה, אבל אם סוגרים, יהיה מאוד מאוד קשה לפתוח מחדש.

ירון רוזנטל: המסלול הזה תורם לפריפריה.

ירון רוזנטל: רוב הבנות האלה מוצבות בפריפריה, אפילו בגוש עציון שלצערנו הרב בחודשים האחרונים הפכה במובנים רבים לפריפריה.

ירון רוזנטל: החלשת המסלול הזה, בסוף זאת גם החלשה של הפריפריה.

ירון רוזנטל: אין כאן עניין תקציבי ואין כאן עניין של תקנים.

ירון רוזנטל: נציג משרד החינוך בדיון שהתקיים אצל רח"ט תומכ"א, אמר שבתוך ה-400, אחרי הקיצוץ וכבר קיצצו וקיצצו, נשארו 400 בנות והוא מסכים מתוך אותן 400 בנות להקצות חלק למסלולים הירוקים.

ירון רוזנטל: זאת אומרת, זה לא שיש כאן חמישים בנות לצה"ל או חמישים בנות למסלולים הירוקים.

ענת ברקו: הבנו את מה שאמרת.

ירון רוזנטל: יש לי עוד כמה דברים לומר.

ענת ברקו: הנושא ברור.

נחמן שי: אני מבין שאנחנו לחוצים בזמן ואני לא אגזול יותר מדי זמן מה גם שקודמותיי אמרו לדעתי את הדברים העיקריים ואני מסכים אתן באופן מוחלט.

נחמן שי: אני חושב שזה פשוט כל פעם לגזול את כבשת הרש.

נחמן שי: זאת נטייה כזאת, לגזול את הפינה הזאת שאין לה מספיק הגנה, שעוסקים באנשים שהם לא הכי חזקים פוליטית, שהלובי שלהם הוא לא כל כך מוצלח, וירוקים זה בכלל משהו, אולי זה גם קצת שמאל ולכן בכלל אפשר לצפצף עליו.

נחמן שי: אלה שהם בעלי בית ויש להם את הקואליציה מאחוריהם ויש להם עוד איזה אוגדות כאלה ואחרות, הם מוגנים.

שלי יחימוביץ': זה לא נכון.

שלי יחימוביץ': יש כאן אחדות דעים בין קואליציה ואופוזיציה.

נחמן שי: לא דיברתי על ההיבט הזה של הקואליציה והאופוזיציה.

נחמן שי: אתן רוצות שאני אחזור בי?

נחמן שי: גם את זה אני יודע לעשות.

שלי יחימוביץ': זה פשוט לא נכון.

נחמן שי: אני הבנתי אותך.

שלי יחימוביץ': אתה בא ליצור קרע במקום שהוא לא קיים.

נחמן שי: אני לא יוצר קרע בין קואליציה לאופוזיציה.

נחמן שי: חבל על הוויכוח.

נחמן שי: אמרתי שמי שחזק מתחזק, ומי שחלש – נחלש.

נחמן שי: זה מה שאמרתי.

נחמן שי: אם את לא מסכימה אתי, זאת זכותך.

נחמן שי: לכן אני רוצה להצטרף לקריאה להשאיר את הפינה הזאת במקומה, לא לגעת בה.

נחמן שי: אם יש לכם מקומות לקצץ, אני בעד לקצץ.

נחמן שי: תמיד אפשר להקפיא, תמיד אפשר לייעל, תעשו את זה, אבל תניחו לנושא הזה שהוא חשוב, הוא לאומי, הוא ממלכתי, הוא נוגע בפינות מאוד חשובות בחיי כל אחד ואחד מאתנו.

נחמן שי: אל תורידו אותו.

נחמן שי: תודה.

מירב בן ארי: אני לא ארחיב כי כבר דיברתם על הכול.

מירב בן ארי: אני אהיה קצרה.

מירב בן ארי: מה שמטריד אותי זה שהגיוס נעצר.

מירב בן ארי: זאת אומרת, הבנות קיבלו מסרונים ונשארו בבית.

מירב בן ארי: גברתי היושבת ראש, זה שאנחנו לא מאשרים ומושכים – וגם דיברתי עם שמואל לטקו על כך כי זה באמת הטריד אותי – מה שאנחנו עשינו, הכנסנו את המורות החיילות במדינת ישראל לוואקום.

מירב בן ארי: זה נורא נחמד שבעצם באנו לתקן, ואני פשוט נזהרת בדבריי, אבל עצרנו את הגיוס של המורות חיילות בארץ.

מירב בן ארי: יש לך הרבה על הכתפיים, אמנם זה נראה דיון על מספר אבל זה כל כך משמעותי.

מירב בן ארי: אני מאוד מתחברת לדברים של שלי יחימוביץ' שאין כאן קואליציה ואופוזיציה.

מירב בן ארי: אנחנו חושבים שצה"ל הוא צבא העם ואני חושבת שאנחנו צריכים לחזק את זה אבל אנחנו צריכים לקבל כאן

מירב בן ארי: החלטה כי בעודנו מדברים, פשוט אין גיוס.

ענת ברקו: מה שמתחבר לזה, לא מזמן היינו בדיון שעסק בסגירת הפנימיות הצבאיות.

ענת ברקו: אלה דיונים שאנחנו יודעים שברגע שיש סגירה טוטאלית, העסק גמור ולא יהיה יותר.

ענת ברקו: צריך לקיים דיונים הרבה יותר מעמיקים ערכיים ולא תחת אימת הצו.

ענת ברקו: באמת מבחינתנו יש כאן איזושהי בעיה.

מירב בן ארי: יש עצירה של הגיוס.

ענת ברקו: זאת סגירת מערך שלם.

ענת ברקו: זה לא יחזור.

ענת ברקו: בסופו של דבר, אם אנחנו סוגרים מערך, הוא לא יחזור.

ענת ברקו: אם אתם מוכנים להתפשר על מכסות ולא לסגור את המערך לגמרי, אנחנו נוכל לומר שאולי אפשר לבחון את זה וללכת לקראת

ענת ברקו: כם כדי לא לעצור את כל הגיוס.

ענת ברקו: יש כאן בעיה.

מרדכי יוגב: ברשות היושבת ראש, אני ממש מצטרף למלים האחרונות שלך.

מרדכי יוגב: אני אומר לראש תומכ"א אותה אני מאוד מעריך, שיש כאן שיח לא בריא בין צבא לחברה וזה ביותר מנקודה אחת אבל זאת אולי הנקודה הבולטת.

מרדכי יוגב: הצבא מנסה לתת כרגע פקודות לחברה.

מרדכי יוגב: אתמול סירבתי לנהל את הוועדה הזאת מכיוון שאוי לי מיוצרי ואוי לי מיצרי ואני מטיל את האחריות כרגע על היועצת המשפטית שלנו, על מירי, משום שאם נחליט שאנחנו לא מקבלים את הצו, הרי שאין מורות חיילות בכלל, ואם נחליט שאנחנו מקבלים את הצו, הרי שאין מורות חיילות במסלול הירוק.

מרדכי יוגב: בדיון הקודם אותו ניהלתי הסכמנו להתכנס למספר שצה"ל רוצה, לרדת מ-600 ל-400.

מרדכי יוגב: הסכמנו שכל שירות צבאי חייב להיות עם אוריינטציה אל הצבא.

מרדכי יוגב: מורות חיילות בכפרי הנוער, אין ספק שהן עושות מלאכת קודש בגדר מכינה קדם צבאית עם אנשים שהיו עלולים להיות נפקדים ועכשיו הם הולכים לשירות קרבי.

מרדכי יוגב: אמרנו בשמע ובלוטם, עם הכאב שיש שם, לכו לשירות לאומי אם אתן רוצות לעשות שירות.

מרדכי יוגב: אבל גם הייתה כאן תמימות דעים של כאלה שיותר חמים על זה, כמו חברתי תמר שאנחנו לא בכל דבר מסכימים, וגם עם אחרים, תמימות דעים שבמסלול הירוק הזה יש תרומה לכך שחיילי צה"ל מכירים את ארצם, אוהבים אותה, בגליל, בגולן, בנגב ובכל מקום אחר.

מרדכי יוגב: הייתה תמימות דעים כזאת של ימין ושמאל ומתוך ההתכנסות הזאת למספרים, במספרים אנחנו אתכם ובאוריינטציה של מה משרת את צה"ל, צודקת היושבת ראש במשפט האחרון שאמרה אליו אני מתחבר.

מרדכי יוגב: האם המסלול הזה משרת את התרומה למוטיבציה לשרת בצה"ל ובעניין הזה נדמה לי שכולנו כאן בן גוריונים.

מרדכי יוגב: רוצה לומר שצה"ל הוא לא רק מה שיורה, על אף שרוב חיי הצבאיים רציתי להיות שם, אלא צה"ל הוא גם מי שתורם במוטיבציות שלו.

מרדכי יוגב: אני סבור, ואני אומר לך את זה כעצה, ראש אכ"א היה כאן לפני כעשרה ימים ודיבר על שיפור הטיפול במלש"ביות.

ענת ברקו: ושאלנו אותו על המשימות החברתיות.

מרדכי יוגב: סליחה שאני אומר, ואני מעריך את כולכם ומעריך גם את ראש אכ"א, אבל דבריו היו קצת מהפה ולחוץ כי אם עושים שינוי ארגוני ועושים אותו על מלש"ביות – ואני באמת לא מכיר שם אף אחת, לא יודע על אחת שהיום היא הבת שלי או דודה שלי או חברה שלי שמתגייסת למסלול הירוק – אני סבור שאסור לעשות שינוי ארגוני על בשרן.

מרדכי יוגב: אני יודע שהדיון הזה מתקיים כבר שנים ארוכות.

מרדכי יוגב: לכן אני אומר לכם, חיזרו בכם.

מרדכי יוגב: גייסו אותן עכשיו.

מרדכי יוגב: ותרו על השנה הזאת וגייסו אותן כפי שהן ב-400 עם המסלול הירוק ואל תתעסקו בזה כי זה לא עניינכם.

מרדכי יוגב: לא אתם צריכים להחליט על זה.

מרדכי יוגב: אתם צריכים להחליט על המספר ועל אוריינטציה לשירות.

מרדכי יוגב: אתם יכולים אולי גם לקבוע כלל כמה חיילים הן ידריכו, איזה תנאים ייתן בית ספר השדה לקבוצות חיילים, ייתן להם הנחה או משהו אחר.

מרדכי יוגב: לכן, כדי שלא יהיה לי אוי לי מיצרי ואוי לי מיוצרי, כי זאת המשמעות החוקית, נמצאת כאן היועצת המשפטית שלנו, לא תהיה ברירה אלא לנסח כי אחרת פשוט אפשר יהיה לקחת את זה וכולנו כאן, המחוקקים, ננסה לכופף את מערכת הביטחון ואני לא רוצה לעשות זאת.

בצלאל סמוטריץ': אין לי הרבה מה להוסיף לגופם של דברים, חוץ מזה שאני אשמח על כל בת שתלך לשירות לאומי ולא לצבא.

ענת ברקו: תפריד אותן בפגייה.

בצלאל סמוטריץ': אני מוכרח להגיד שאני לא מצליח להבין מה קורה כאן באמת ואולי בגלל שאני חדש כאן.

בצלאל סמוטריץ': אני יודע שבמדינה דמוקרטית יש מערכת פוליטית ועם כל הכבוד, יש כאן קונצנזוס מקצה לקצה בבית הזה, קואליציה ואופוזיציה, שלא מבקש אלא אומר לכם שאתם בצבא כפופים לדרג המדיני.

בצלאל סמוטריץ': יכול להיות שטכנית אתם כפופים לשר הביטחון והוא לא עובד אצלנו.

בצלאל סמוטריץ': אני מודיע שאני כרגע אצביע נגד הצו הזה.

בצלאל סמוטריץ': את כל האיום הזה של אוי לי מיוצרי ואוי לי מיצרי, אני לא מקבל את הביטוי הזה.

בצלאל סמוטריץ': אם הצו הזה יובא היום כפי שהוא, אני אצביע נגדו.

בצלאל סמוטריץ': שאף אחד לא יאיים עלינו שלא יהיה בכלל.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו נחוקק.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו לא עובדים אצלכם אלא אתם עובדים אצלנו.

בצלאל סמוטריץ': כולנו כאן אומרים לכם שאנחנו דורשים.

בצלאל סמוטריץ': נקודה.

בצלאל סמוטריץ': תעשו את זה בהבנה ואם לא, נחוקק.

עמר בר-לב: בדיוק לפני שנה וחצי, בכנסת הקודמת, הייתה סדרה של דיונים כאלה.

עמר בר-לב: הקשר בין קיצור משך השירות בצה"ל לבין הצמצומים, אני לא רואה בזה שום קשר.

עמר בר-לב: לא הצמצום הזה הוא שיפתור את בעיית היעדר או לא היעדר כוח אדם בצה"ל בגלל קיצור השירות.

עמר בר-לב: זה לא קשור.

עמר בר-לב: בסדרת הדיונים שהייתה לפני שנה וחצי, אני לא זוכר, מרב, אם כבר את היית אז או היה קודמך, אבל דנו בעניין הזה, הוצגה תכנית רב שנתית של קיצוצים שבסופו של דבר אחרי מאבקים בין אלקין כיושב ראש הוועדה ושר הביטחון שניסו לחייב אותנו לקבל החלטות וכל פעם אלקין האריך בחודש את הצו הקודם וביקש מכם לחזור ולהתייחס להערות שהועלו אבל בסופו של דבר הגיעו להסכמה.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו יכולים היום להאריך את הצו?

עמר בר-לב: אני לא יודע.

עמר בר-לב: מירי תגיד.

עמר בר-לב: אני מסביר למה אני לא מבין את המהות של הדיון הזה.

עמר בר-לב: אז הסתכלנו שנתיים-שלוש שנים קדימה וסוכם על איזשהו צמצום.

עמר בר-לב: לא הייתה כוונה שנניח השנתיים האלה יסתיימו היום ואחרי שנתיים יימשך הצמצום.

עמר בר-לב: השקענו בזה הרבה זמן, נקבע מה שצריך לעשות ולכן אני לא רואה סיבה נכון לעכשיו לפתוח את זה שוב ובטח זה לא קשור לקיצור השירות בצה"ל.

עפר שלח: דווקא במישור העקרוני אני אומר הפוך מכל מי שדיבר כאן עד עכשיו.

עפר שלח: אני אגיד על זה שתי מלים, אבל זה לא הדבר החשוב בעיני.

עפר שלח: במישור העקרוני תפקידו החברתי של צה"ל הוא דבר שצריך להיגמל ממנו.

עפר שלח: אנחנו כולנו עובדים כדי שצה"ל יהיה צבא יעיל וטוב להגנת מדינת ישראל והאמירה הבסיסית של הרמטכ"ל שלא מדבר על מה שלא יורה יקוצץ, אלא על מה שלא נוגע לפעילות הליבה של צה"ל, זאת שאלה אחרת האם מישהי שמדריכה חייל עוזרת לפעילות הליבה של צה"ל, אבל לא לזה אנחנו נכנסים עכשיו, לאמירה הזאת אני מסכים לחלוטין.

עפר שלח: אני גם מסכים למה שעמר אומר ואמרתי את זה כאן בדיון הקודם.

עפר שלח: יש כאן רק שאלה ערכית.

עפר שלח: אין כאן שום שאלה מעשית של מספרים של חיילים.

עפר שלח: הדבר הזה מגוחך למי שמכיר ויש כאן הרבה אנשים שמכירים.

עפר שלח: אחרי אני אומר את זה, בעיני הדבר החשוב הוא דווקא ההעמדה שלנו כאן בפני עובדה.

עפר שלח: אני מציע לחבריי, לאלה שמסכימים אתי בעיקרון ולאלה שלא, שפעם אחת – ואני יושב כאן כבר שלוש שנים וכל פעם אנחנו בדיון הזה שבו מעמידים אותנו בפני עובדה - בכנסת הקודמת הייתי בקואליציה ולכן הרמתי את יד ימין ועכשיו אני מרים את יד שמאל, אבל בסוף אנחנו מרימים את היד כי אין לנו ברירה.

עפר שלח: אני אומר שפעם אחת בדבר הזה בואו נגיד לא.

עפר שלח: אדרבה, תבואו עם פתרון, תבואו עם פתרון ראוי ונאשר אותו מתוך מה שכולנו מסכימים עליו אבל נפסיק עם הדבר הזה שבו אומרים לנו שאם לא תאשרו, לא יגייסו אף אחת.

מירב בן ארי: זה מה שהם עושים.

ענת ברקו: אני מבקשת מהיועצת המשפטית לומר לנו את ההיבטים המשפטיים.

ענת ברקו: אם אפשר לעשות את זה למשך זמן שיאפשר לנו לקבל החלטות ולקבוע דיון ערכי אולי גם עם שר הביטחון.

מרב קירשנר: רק שיהיה ברור שאנחנו הבאנו את זה לפני חודשים.

מרב קירשנר: היום הגענו למקום עת הגענו לקצה השנתון.

מרדכי יוגב: ראשית, אתם לא מקשיבים.

מרדכי יוגב: שנית, קודמך בתפקיד ייצג את העמדה בעד קיצור השירות ואני הייתי חלוק עליו בעניין.

מרדכי יוגב: אל תשתמשו בזה כתירוץ ואת זה אני אומר ליועצת המשפטית של משרד הביטחון.

ענת ברקו: לפני שהיועצת המשפטית תדבר.

ענת ברקו: והיה אם אנחנו נאריך את הצו הזה למספר חודשים, לחודשיים-שלושה?

הילה ארליך: הצו הקודם לא מונח בפני הוועדה בכל הכבוד.

מירי פרנקל-שור: אני מבקשת להסביר לחברי הוועדה את המשמעות.

מירי פרנקל-שור: מה שמונח על שולחן הוועדה זאת חקיקת משנה.

מירי פרנקל-שור: בניגוד לחקיקה ראשית לחוק שהוועדה יכולה לשלב תיקונים ולהביע את עמדתה, כאן, בחקיקת משנה, הסמכות של הוועדה היא לאשר את הצו או לדחות אותו או לשנות אותו בהסכמת השר המציע.

מירי פרנקל-שור: משמעות הדבר היא שאם הוועדה אינה מאשרת את הצו, לא תהיה הצבה.

מירי פרנקל-שור: אין צו בתוקף מכיוון שתוקף הצו כבר פגע מזמן, ואין אפשרות להציב.

מירי פרנקל-שור: מה אומר צה"ל, צריך לשמוע בדיוק מה הוא אומר.

מירי פרנקל-שור: הוא אומר שהוא לא מתחיל את המיונים.

מירי פרנקל-שור: אני חושבת שכן אפשר אולי להתחיל מיונים למורות חיילות.

מרב קירשנר: הגענו לקצה.

מרב קירשנר: זה כבר השיבוץ שלהן.

מירי פרנקל-שור: משמעות הצו, אם אין צו בתוקף, אי אפשר להציב, אבל את כל ההכנות הפרילימנריות כן אפשר לעשות.

מירי פרנקל-שור: זאת אומרת, אם הוועדה מאשרת היום את הצו, היא מאשרת הצבה במשרד החינוך – עוד לא הגענו למעיין החינוך התורני ולמרכז החינוך העצמאי – והיא מאשרת הצבה במשרד הקליטה.

מירי פרנקל-שור: זה ותו לא.

מירי פרנקל-שור: אם הוועדה אינה מאשרת את הצו, אין הצבה חדשה אבל כן אפשר להתחיל את המיונים.

בצלאל סמוטריץ': תיאורטית אנחנו יודעים לעקוף את הצו הזה בחוק?

בצלאל סמוטריץ': האם אנחנו יכולים בחקיקה ראשית לאכוף את זה על הצבא?

מירי פרנקל-שור: בוודאי.

מירי פרנקל-שור: הכנסת יכולה לבוא ולומר בהסדר ראשוני, צה"ל יציב חיילים היכן שהוא רוצה.

מירי פרנקל-שור: כלומר, הכנסת מורה לצבא.

מירי פרנקל-שור: נלקח שיקול הדעת של השר.

בצלאל סמוטריץ': אם השר לא מתחשב בכנסת, כנראה שניקח לו את שיקול הדעת.

מירי פרנקל-שור: נלקח שיקול הדעת מהשר והכנסת אומרת בחקיקה ראשית שיוצבו חיילים.

תמר זנדברג: לא ביקשנו את זה.

תמר זנדברג: השר עובד היום, נכון?

תמר זנדברג: נתייעץ אתו היום ומחר נחזור לזה.

הילה ארליך: הבוקר אני שוחחתי עם נציג בכיר מטעם השר והוא שוחח עם השר הבוקר וגם אתמול וגם שלשום.

מרדכי יוגב: אתם עושים טעות.

מרדכי יוגב: גם אני.

הילה ארליך: השר נתן דעתו לכל מה שאמרתם.

בצלאל סמוטריץ': תפקידנו לפקח על השר.

הילה ארליך: נכון.

הילה ארליך: אני לא לוקחת מאף חבר כנסת את תפקידו.

הילה ארליך: זה תפקידכם ולכן אנחנו כאן.

הילה ארליך: אנחנו מאזינים לכם, אנחנו מאוד מכבדים את מה שאתם אומרים.

בצלאל סמוטריץ': רק מאזינים.

הילה ארליך: אבל שר הביטחון צריך להשתכנע שבשים לב לנסיבות העניין באותה עת, והעת הזאת היא עת צרה לצה"ל בעניין כוח אדם.

תמר זנדברג: ארבעים המורות האלה יצילו את צה"ל.

הילה ארליך: השר נתן את דעתו לדברים שנאמרו כאן.

מרדכי יוגב: לפני שבוע השר קיבל את דעתו.

מרדכי יוגב: כשמתכנסים למספרים, הוא לא נכנס האם אלה מורות חיילות בבית ספר או מורות חיילות בבית ספר שדה.

מרדכי יוגב: אתמול התקשר אלי אותו בכיר המכונה רמ"ט השר והסביר לי שאין הסכמה.

עפר שלח: הוא הסכים לעוד קיצור של חודשיים ב-2020.

עפר שלח: די כבר.

עפר שלח: אי אפשר כל פעם שתגידו מה שנוח לכם.

ענת ברקו: אנחנו רוצים לשאול כדי להתקדם.

ענת ברקו: מה שעומד לנגד עינינו אלה המלש"ביות שתלויות באוויר וזה נורא.

ענת ברקו: יושבות היום מלש"ביות והן תלויות באוויר בגלל המסלולים הללו.

מירי פרנקל-שור: הן לא יושבות.

ענת ברקו: לא תתחילו תהליכי מיון?

ענת ברקו: (היו"ר צחי הנגבי)

ענת ברקו: אולי הפתרון שאני יכולה להציע הוא שמשרד הביטחון וצה"ל יתחייבו לא לסגור מערכים עד שלא יהיה דיון עקרוני.

ענת ברקו: לרדת במכסות – כן, אבל לא לסגור מערכים כי זאת מכת מוות.

תמר זנדברג: אבל הנה, סוגרים.

ענת ברקו: אנחנו נאשר את הצו בתנאי שהם לא יסגרו מערכים.

מרדכי יוגב: אפשרות נוספת היא שיאפשרו דרך משרד החינוך להציב אותן.

תמר זנדברג: הצו הוא לא כללי.

תמר זנדברג: בצו כתוב עלייה וקליטה, חינוך, בריאות, הגנת העורף והושמטו ממנו המילים גופים לידיעת הארץ.

תמר זנדברג: זה בדיוק מה שחבר הכנסת עפר שלח אמר.

תמר זנדברג: אתם סגרתם על דעת עצמכם בניגוד לעמדת הוועדה שהוביל חבר הכנסת יוגב והעמדתם אותנו בפני עובדה.

תמר זנדברג: זה מה שעשיתם כרגע.

מרדכי יוגב: צודקת לגמרי.

מרדכי יוגב: בדיון הקודם הבאנו להסכמות והחלטנו שאנחנו מתכנסים למספרים כפי שצה"ל מציב בגלל המצוקה המספרית, ואנחנו גם מתכנסים לכך שחייבת להיות אוריינטציה לצה"ל.

מרדכי יוגב: קרי, הורדנו לוטם וארגונים ששירות לאומי יטפל בהם.

מרדכי יוגב: אבל אמרנו שהמסלול הירוק ייכלל בפנים משום שעל דעת שמאל וימין בוועדה, כך נאמר.

מרדכי יוגב: אני מציע הצעה נוספת מכיוון שאני רואה שהיועצת המשפטית לא מצליחה לעשות זאת.

מרדכי יוגב: אני מציע שנסכים על דעת הצבא שהמספר הוא המספר והאוריינטציה היא לצה"ל ודרך משרד החינוך נפנה גם לירוקים את אותם מספרים ואתכם זה לא צריך לעניין.

מירי פרנקל-שור: לא.

מירי פרנקל-שור: יש כאן עניין משפטי ואני אמרתי אותו למשרד הביטחון.

מרדכי יוגב: משרד החינוך היה מוכן לכך.

מירי פרנקל-שור: אבל משרד החינוך, צריך גם להגדיר את סמכותו של משרד החינוך.

מירי פרנקל-שור: השיקול האם להציב חיילים או לא להציב חיילים בגוף מסוים הוא של שר הביטחון.

מירי פרנקל-שור: מה שמחויב שר הביטחון הוא להתייעץ עם שר החינוך.

מירי פרנקל-שור: על מנת לא לקבל את עמדתו של שר החינוך, צריכים להיות נימוקים כבדי משקל אבל הסמכות בסופו של דבר, אין סמכות לשר החינוך להציב חיילים בירוקים.

מירי פרנקל-שור: הסמכות היא של שר הביטחון.

מירי פרנקל-שור: את זה חייבים להבין.

הילה ארליך: ולא בכדי.

שלי יחימוביץ': היועצת המשפטית קבעה בצורה מפורשת שאי אישור הצו עכשיו, אלא אם נחכה כמה ימים, לא מונע מיונים.

מירי פרנקל-שור: נכון.

שלי יחימוביץ': אתם מחזיקים אותנו בעורף עם איום על המיונים.

שלי יחימוביץ': תעשו את המיונים, תעשו את הקורס.

שלי יחימוביץ': הצו נוגע רק להצבה.

שלי יחימוביץ': היא אומרת את זה מפורשות.

שלי יחימוביץ': הסיטואציה היא שעוצרים מיונים למורות חיילות בכלל.

צחי הנגבי: תקנו אותי אם אני טועה לגבי מה שהבנתי אתמול.

צחי הנגבי: אני רוצה שנדע את המשמעויות של כל החלטה לכאן או לכאן.

צחי הנגבי: אנחנו לא יכולים להכתיב לצבא את צורת העסקת המורות החיילות.

צחי הנגבי: אנחנו יכולים לאשר או לא לאשר אבל אין לנו סמכות לעשות שינויים בצו כל עוד שר הביטחון לא מאמץ את ההחלטה פה אחד של הוועדה כבר מזה זמן.

צחי הנגבי: אין לנו סמכות לעשות שינוי בצו מקורי ולהוסיף אם זה מאה אחוזים או אפס, זה לא משנה, מורות חיילות.

בצלאל סמוטריץ': לא צריך להוסיף.

בצלאל סמוטריץ': להקצות מתוך ה-400.

שלי יחימוביץ': אתם מדברים על גופים ולא על מספרים.

בצלאל סמוטריץ': בדיוק.

צחי הנגבי: אני רוצה להבין את השורה התחתונה.

צחי הנגבי: בהנחה שמה שמסתמן כאן יהפוך מהנחה לעובדה, שהוועדה לא מאשרת את הצו ואתם לא מקבלים את העצה לגבי מיונים, מה המשמעות המעשית לגבי מורות חיילות בצה"ל מרגע זה ואילך?

מירב בן ארי: למה שלא יקבלו את העצה?

צחי הנגבי: זאת שאלה חשובה אבל כרגע הם לא מקבלים את העצה.

מרב קירשנר: אני אסביר.

מרב קירשנר: זה לא עניין של עצה.

מרב קירשנר: אנחנו משבצים את החיילות הללו כבר באפריל.

מרב קירשנר: למיין חיילות בחודש מרץ - ולמה הגענו עד חודש מרץ?

מרב קירשנר: כי דחינו בלית ברירה כי לא רצינו למיין למה שלא קיים – למסלול שלא קיים - - -

שלי יחימוביץ': כן קיים.

מרב קירשנר: למסלול שלא קיים, אין בזה הגיון.

מרב קירשנר: נגיד שאני אעשה להן מיון מהיר עכשיו ובחודש אפריל אני אוציא להן הודעות שיבוץ כי חיילות משובצות ביולי, באוגוסט, בספטמבר כבר לגיוס.

מרב קירשנר: זהו, זה סוף השנתון.

מרב קירשנר: אני בעצם אמיין אותן למשהו שלא קיים ויקרה דבר הרבה יותר חמור, אני לא אתן להן מיון לשום דבר אחר למרות שהן מאוד איכותיות.

תמר זנדברג: למה שהוא לא יהיה קיים?

מרדכי יוגב: אבל ראש אכ"א דיבר על טיפול פרטני.

מרדכי יוגב: הוא היה כאן ודיבר על טיפול פרטני.

מרב קירשנר: ברור.

מרדכי יוגב: בדיוק לגבי אלה, בנושאי מודיעין בסוף ברגע האחרון, בנושאים כאלה ואחרים.

מרדכי יוגב: אתם כשלתם ולא אנחנו.

מרדכי יוגב: אתם לא הקשבתם.

מרב קירשנר: אנחנו לא כשלנו.

מרדכי יוגב: אתם הייתם בעד קיצור שירות ואתם מנסים לאכוף עלינו.

צחי הנגבי: לא קיבלתי תשובה לשאלה שלי.

מרב קירשנר: הייתי באמצע.

מרב קירשנר: זה לא רק למיין אותן למה שלא קיים.

צחי הנגבי: אני לא מדבר על המיון לירוקים.

צחי הנגבי: בהנחה שאתם עומדים בדעתכם שמספר המורות חיילות עם מיונים או בלי מיונים נשאר אפס והצו לא מאושר, מה המשמעות המעשית לגבי מיון מורות חיילות?

מרב קירשנר: אם אין צו לצורות חיילות, אנחנו מיד מזמנים למיונים אחרים סדר גודל של 800 בנות שממתינות למיונים.

מרב קירשנר: אלה חיילות איכותיות שצריכות לקבל תפקיד.

תמר זנדברג: למה אתם לא ממיינים אותן?

צחי הנגבי: למה זאת לא שאלה רלוונטית כרגע.

תמר זנדברג: בטח שזאת שאלה רלוונטית כי אחרת הם יעשו מה שהם רוצים.

תמר זנדברג: אומרת לכם היועצת המשפטית שאת המיונים אתם יכולים לעשות.

צחי הנגבי: חברת הכנסת זנדברג, את בדרך כלל לא נמצאת כאן.

צחי הנגבי: כשאת כאן, את לא יכולה להתפרץ.

צחי הנגבי: זאת לא ועדה רגילה.

צחי הנגבי: זאת ועדה בה לא מתפרצים.

תמר זנדברג: למה זאת לא ועדה רגילה?

תמר זנדברג: במה היא שונה?

צחי הנגבי: כי כאן לא מתפרצים.

צחי הנגבי: פה מדברים.

צחי הנגבי: זאת לא ועדת כנסת ואני מבקש ממך להיות רגועה ולא להיכנס בלי רשות דיבור.

צחי הנגבי: לא להתווכח אתי.

צחי הנגבי: מרב, אני עדיין לא הבנתי את השורה התחתונה.

צחי הנגבי: לי חשוב שחברי הכנסת יבינו מה שלי הוסבר אתמול.

צחי הנגבי: יכול להיות שלא הבנתי נכון אבל אם הבנתי נכון, אני רוצה שחברי הכנסת ייטלו על אחריותם את המשמעות המעשית והיא שבכלל לא יהיו מורות חיילות בצה"ל.

צחי הנגבי: אפשר להצביע בעד זה, אבל שנבין מה המשמעות של אי אישור הצו.

צחי הנגבי: אני צודק?

מרב קירשנר: אם אין צו, אין לנו אפשרות לא למיין לצו שלא קיים ולא לשבץ לצו שלא קיים.

מרב קירשנר: השיבוץ הוא עכשיו.

מרב קירשנר: לא יהיו מורות חיילות.

צחי הנגבי: כמה מורות חיילות אמורות להיות?

מרב קירשנר: בסך הכול, לפי תקן, 400.

מרב קירשנר: זה אומר תכנית תגבורת שנתית של קצת יותר ממאתיים.

מרב קירשנר: כמאתיים השנה.

צחי הנגבי: חדשות.

מרב קירשנר: כן.

צחי הנגבי: נוסף על המאתיים שמשרתות.

מרב קירשנר: לא.

מרב קירשנר: הן מחליפות את אלה שמשתחררות.

מרב קירשנר: היום יש סדר גודל של 600, המספר הולך ופוחת.

מרב קירשנר: אנחנו אמרנו שהצו יועמד לעתיד על 400.

מרב קירשנר: לטובת ההחלפה של המשתחררות, מתוכננות להיכנס במהלך השנתון הקרוב כמאתיים מחליפות.

מרב קירשנר: לטובת זה אנחנו ממינים כ-800.

צחי הנגבי: מצבת המורות החיילות, במידה והצו לא מאושר, נשארת על המצבת התקפה כרגע.

מרב קירשנר: היא הולכת ומשתחררת.

צחי הנגבי: ברור.

צחי הנגבי: יהיו שחרורים ולא יהיו חיילות מורות שמחליפות את המשתחררות.

מירב בן ארי: כן.

מירב בן ארי: לכן אנחנו חייבים להתקדם עם זה.

צחי הנגבי: צריך להבין לאיזה כיוונים מתקדמים.

מרדכי יוגב: אמרתי קודם עת לא היית שבשיח צבא-חברה שהוא חשוב, אנחנו לא מדברים על המספר ברוטו.

מרדכי יוגב: במספר ברוטו אנחנו מתכנסים למה שצה"ל אומר.

מרדכי יוגב: הבעיה היא מספרית ובעיה של כמה חיילות נשארות להם למיין לסיבר, ל-8200, לכל המקומות בהם צריכים חיילות איכותיות כאלה.

מרדכי יוגב: אנחנו לא רוצים להגיד עוד ארבעים לירוקים.

מרדכי יוגב: הגענו להסכמות עם משרד החינוך.

מרדכי יוגב: גם שר הביטחון לפני שבוע וחצי ולפני שבועיים - - -

צחי הנגבי: אתה חוזר למה שהיה לפני שבוע.

צחי הנגבי: גם אני דיברתי עם שר הביטחון.

צחי הנגבי: עמדת שר הביטחון מיוצגת כרגע כטהרתה בידי מרב.

מרדכי יוגב: אבל למסור לשר הביטחון שהייתה כאן הסכמה מקיר לקיר ומה הצעתנו.

מירב בן ארי: מסרנו.

תמר זנדברג: שלוש שנים אנחנו מוסרים.

מרדכי יוגב: יש כאן שתי הצעות.

מרדכי יוגב: אוי לי מיוצרי ואוי לי מיצרי.

צחי הנגבי: הכנסת יכולה לומר את דברה אבל באי אישור הצו, יש בעיה.

בצלאל סמוטריץ': היא יכולה לומר את דברה בעוד כמה דברים.

בצלאל סמוטריץ': הבנו היטב את המשמעויות האלה.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה לבקש מחבריי.

בצלאל סמוטריץ': אין לי זכות הצבעה.

בצלאל סמוטריץ': אני מצביע עכשיו במקום שולי אבל אני קורא לכל החברים כאן.

בצלאל סמוטריץ': אני חושב שיש עוד צווים.

צחי הנגבי: זה יבוא להצבעה היום.

צחי הנגבי: תזכה להצביע.

בצלאל סמוטריץ': אני רוצה להסביר את עצמי ואני יודע להסביר את עצמי טוב.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו לא נאשר את הצו היום, ההשלכה היא שהצו הזה לא יאושר על כל הנגזרות אבל יהיו לזה עוד השלכות של עוד צווים שהם ירצו לאשר מחר ומחרתיים וגם הם לא יאושרו ויכול להיות שפשוט אנחנו נביא מחר חוק ואתה כיושב ראש הוועדה יכול להוביל את החוק הזה.

בצלאל סמוטריץ': אין מצב במציאות דמוקרטית מתוקנת, עם כל הכבוד לשר הביטחון, שיושבת קואליציה מקצה לקצה, קואליציה ואופוזיציה, יש הסכמה מקיר לקיר בוועדה וגם מחוץ לוועדה בכנסת, והוא לא סופר את זה.

בצלאל סמוטריץ': אז אין בעיה.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו לא נאשר את הצו הזה היום, לא נאשר לכם צווים שתביאו מחר ומחרתיים.

צחי הנגבי: זה מה שאתה מציע.

בצלאל סמוטריץ': אמרתי.

בצלאל סמוטריץ': אני קורא כאן לכל חברי הוועדה.

צחי הנגבי: בסדר.

צחי הנגבי: זה תספר למועצת יש"ע, זה לא טוב בוועדה הזאת.

בצלאל סמוטריץ': אני מקווה שהחברים כאן יהיו מספיק אמיצים כדי פעם אחת להבהיר גם לחברים שיושבים כאן וגם לשר הביטחון שיש מערכת יחסים בריאה בין כנסת לממשלה.

בצלאל סמוטריץ': או שמייצרים דיאלוג הגון וכאשר נושא הוא כל כך בוער לחברי כנסת מקצה לקצה, אז קצת מתקפלים ומתחשבים, או שיש לזה מחיר.

עליזה לביא: בדברי הפתיחה היא אמרה שהם סגורים.

בצלאל סמוטריץ': אני מבטיח שבוועדת הכספים זה יבוא לידי ביטוי באצבע שלי ואני קורא גם לחברי הוועדה הזאת לנהוג כך.

צחי הנגבי: בסדר גמור.

צחי הנגבי: זאת טריטוריה בה אין לי משמעות.

עפר שלח: רק להבהיר במשפט אפרופו הדברים שבצלאל אומר, מי כאן מנסה לכופף את מי.

עפר שלח: זה לא שאנחנו באים עכשיו לשר הביטחון ואומרים לו שעמדתו לא מקובלת.

עפר שלח: אחרי שהוועדה וועדת המשנה של מוטי הביעו את עמדתן באופן מאוד מאוד ברור בנושא שבסוף הוא בסמכותנו.

עפר שלח: מעט דברים הם בסמכותנו וזה בסמכותנו.

עפר שלח: מנסים להעמיד אותנו בפני עובדה ואת הדבר הזה לדעתי אנחנו לא צריכים לקבל.

שלי יחימוביץ': דיברנו כאן בהרחבה יתרה ושטחנו את טענותינו.

שלי יחימוביץ': זה לא נאמר לריק.

שלי יחימוביץ': יש באמת תמימות דעים בקרב כל חברי הוועדה ומכל הקשת הפוליטית ואין כאן פוליטיקה.

שלי יחימוביץ': זה לא יכול להיות, זה בלתי אפשרי שיכתיבו לנו את הדבר הזה ויבואו עם איום, פשוט איום ואין לזה שום הגדרה פרלמנטרית אחרת, או שתצביעו עכשיו בעד הצו ככתבו וכלשונו ואנחנו לא סופרים אתכם, או שאתם ממוטטים בזה את כל מערך המורות החיילות לרבות כל מה שלא רלוונטי לצו.

שלי יחימוביץ': אני ממש מבקשת ממך כיושב ראש הוועדה שתייצג אותנו כאן ולא תאפשר את הכפייה הזאת.

צחי הנגבי: אני לא מסכים אתך לחלוטין.

צחי הנגבי: אני לא חושב שזה איום.

צחי הנגבי: יש כאן מאות צווים שמגיעים בבחינת כזה ראה וקדש וגם הכנסת מקבלת מהממשלה מאות חוקים.

צחי הנגבי: בשוליים אפשר לנסות ולהכניס את האימפוט שלנו.

צחי הנגבי: הנושא הזה נדון בעבר עת הייתי בחוץ לארץ וביקשתי ממוטי לנהל את הישיבה.

צחי הנגבי: התקיימה ישיבה והדעה הכללית שהייתה כאן, הייתה גם שם.

צחי הנגבי: פה אחד.

צחי הנגבי: לא היה אפילו אחד שתמך בגישה הפוכה אבל הם נמלכו בדעתם והיו דיונים, ומוטי דיבר עם שר הביטחון ועם ראש אכ"א וכולי, והם נותרו בעמדתם.

מרדכי יוגב: יש הסכמות.

צחי הנגבי: זה לא שמישהו כאן מכופף.

צחי הנגבי: יש כאן שתי עמדות.

צחי הנגבי: זכותה של הכנסת, אני לחלוטין מסכים עם עפר, וזאת סמכותה.

צחי הנגבי: סמכותה לא לאשר את הצו.

צחי הנגבי: זה מה שקבע המחוקק.

בצלאל סמוטריץ': ולא לאשר עוד צווים.

שלי יחימוביץ': באי אישור הצו טמון איום.

צחי הנגבי: המשמעות המעשית.

צחי הנגבי: יש כבר מחיר להחלטה לא לאשר את הצו.

שלי יחימוביץ': זה מחיר חד צדדי.

שלי יחימוביץ': אנחנו לא מתבקשים לאשר או לא לאשר את הצו.

צחי הנגבי: צה"ל מוכן לשאת במחיר.

עליזה לביא: צריך להקשיב.

צחי הנגבי: אני מקשיב.

צחי הנגבי: זה שיש לנו מחלוקת, זה לא אומר שמישהו לא מקשיב.

שלי יחימוביץ': אולי נייצר כאן עוד דיון בעניין הזה מול שר הביטחון, תוך יומיים-שלושה.

מרדכי יוגב: אפשר לשלוח מכתב בשם הוועדה.

מרדכי יוגב: לא בעימות אלא בבקשה.

מרדכי יוגב: גם אני לא בעד עימותים אלא בעד בקשות ואת זה ניסיתי לעשות במהלך שבועיים.

מרדכי יוגב: אתמול הבנתי שכשלתי במאמץ לייצר הסכמות.

מרדכי יוגב: במשרד החינוך השגנו אותן, עם השר בשיחה חשבתי שהשגתי אותן עד אתמול אחר הצהרים עת התקשר אלי ראש המטה ואמר שאין הסכמות.

מרדכי יוגב: אמרתי אוי לי מיוצרי ואוי לי מיצרי.

צחי הנגבי: דיברתי עם ראש המטה לא פעם ולא פעמיים.

צחי הנגבי: עמדתם בעניין הזה היא חד משמעית.

צחי הנגבי: אני חושב שאנחנו מאיימים בנשק שהוא לא פוגע ביריב כי מבחינתם אם לא יהיו מורות חיילות, מתפנים עוד מאות תקנים לדברים אחרים.

צחי הנגבי: לא נוכל להאשים את הצבא.

בצלאל סמוטריץ': כיוון שאני מכיר את שר החינוך, סמוך עליו שהוא ילך עם זה לראש הממשלה ויקרה עם זה משהו.

בצלאל סמוטריץ': אף אחד לא ייתן לזה לקרות.

עליזה לביא: אולי נבקש מראש הממשלה להתערב.

ענת ברקו: יש לי רעיון אחר.

ענת ברקו: אני חושבת שאפשר ללכת, כדי לא לסחוב את העניין הזה של המלש"ביות שעומדות ומחכות עכשיו לכל תהליך המיון שלהן, אולי אפשר לאשר את הצו, לבקש דיון עם שר הביטחון ולא רק על זה אלא גם על הפנימיות הצבאיות, על המכסה ועוד.

תמר זנדברג: רגע אחר כך לא תראי אותם.

שלי יחימוביץ': לא.

שלי יחימוביץ': זה לא לעניין.

עליזה לביא: כמו שהם מאיימים עלינו, לנו יש את הכוח להחזיר בחזרה באותה מטבע וזה הכוח שלנו.

ענת ברקו: יש עכשיו 800 חיילות שמחכות.

עליזה לביא: הן מחכות שלוש שנים.

עליזה לביא: בכנסת הקודמת התחלנו את הדיונים בעניין הזה של המסלול הירוק.

עליזה לביא: התחלנו את זה בכנסת הקודמת, לא בכנסת הנוכחית, וכל פעם אותן תשובות.

עליזה לביא: תקשיבו גם לנו פעם אחת.

שלי יחימוביץ': לשם מה קיימנו את הדיון הזה?

עליזה לביא: כמה דיונים עשינו.

שלי יחימוביץ': תראו באיזו צורה אנחנו נספרים.

ענת ברקו: צריך בכל מקרה לעשות דיון עקרוני גם על הפנימיות.

עליזה לביא: נכון.

ענת ברקו: סוגרים מערכים שלמים.

ענת ברקו: את עתידים, את הפנימיות, בגרויות של לוחמים, את מכ"ם.

ענת ברקו: על כל הדברים האלה צריך לדבר.

מיכל רוזין: נאמר לנו שזה החישוב.

ירון רוזנטל: מדובר ב-53 בנות.

ירון רוזנטל: כיום יש 53 בנות בשנתיים.

ירון רוזנטל: בכל מקרה הולך להיות קיצוץ רוחבי גם עלינו כי גם את משרד החינוך מקצצים ולכן הוא משית עלינו את הקיצוץ הרוחבי ואולי אפילו יותר מזה.

ירון רוזנטל: מ-53 בנות קיצצו בסביבות 32 בנות בשנתיים.

ירון רוזנטל: זאת אומרת, 15-16 בנות בשנה שחלקן בכלל תרבות תורנית שהאופציה שלהן היא ללכת דרך שירות לאומי.

ירון רוזנטל: מדובר כאן במספר מגוחך.

צחי הנגבי: אצלנו לא חשוב המספר אלא חשובה האיכות.

צחי הנגבי: בשורה התחתונה, על כמה בנות לדעתך מדובר בשנת 2016?

ירון רוזנטל: המיון החדש עם הקיצוצים בהסכמות במשרד החינוך שאיתן בדעתו להמשיך להקצות לנו, אם כל ההסכמות האלה ייכנסו לתוקף, נקבל בשנה הקרובה משהו כמו 15 בנות.

צחי הנגבי: זה נכון?

מרב קירשנר: הסברתי את זה קודם.

מרב קירשנר: זה קצת מעורבב בין תגבורת לבין מצבת.

עליזה לביא: בשורה התחתונה, אלה 15 בנות.

מרב קירשנר: לא.

מרב קירשנר: הוא כבר הניח כמה יקוצץ וכן הלאה.

צחי הנגבי: אם זה יותר, שנמח.

מרב קירשנר: אני רוצה להסביר.

מרב קירשנר: המספר כרגע של המוצבות הוא 53 בנות.

מרב קירשנר: אני הצגתי את זה קודם.

מרב קירשנר: זה לא קשור למשרד החינוך ולכן בואו נוריד את זה אחת ולתמיד.

מרב קירשנר: היועצת המשפטית של הוועדה הסבירה את זה.

מרב קירשנר: הוא מדבר במונחי תגבורת ובתגבורת, כאשר לוקחים בחשבון שנתיים שירות, זה באמת מצמצם את זה לסדר גודל של נאמר עד עשרים בתגבורת שנתית.

צחי הנגבי: יש לכם בעיה אם הוועדה תחליט על דעתכם שיהיו עשרים בשנתיים?

מרב קירשנר: הצו הוא הצו.

מרב קירשנר: אני מקשיבה למה שאמרה חברת הכנסת ברקו ואני רוצה לומר שהצו הוא הצו.

מרב קירשנר: זה לשיקולה של הוועדה.

מרב קירשנר: אם הוועדה תאשר, אנחנו נוכל להמשיך באופן רגיל להציב חיילים למה שמופיע בצו.

צחי הנגבי: בהנחה שהוועדה לא מאשרת?

מרב קירשנר: אם הוועדה לא מאשרת, אנחנו לא יכולים להציב בכלל חיילות.

הילה ארליך: זה עניין משפטי.

צחי הנגבי: הוועדה לא תאשר.

צחי הנגבי: אנחנו שומעים את הקולות.

צחי הנגבי: אם אתם רוצים, יש לכם מרחב תמרון בין 15 ל-20 לשנתיים.

צחי הנגבי: יכול להיות שתחזרי לממונים ותגידי שזה הסיפור.

צחי הנגבי: אלה לא 53 ולא מאות אלא זה לשנתיים הקרובות, בין 15 ל-20 מוצבות.

ירון רוזנטל: זה 15-20 בשנה.

מרב קירשנר: זה נושא שהוא הרבה מעבר למספרים.

מרב קירשנר: אתה מכיר את זה היטב.

מרב קירשנר: זה גם עלה בהקשרים של מוסד ושב"כ לדוגמה.

מרב קירשנר: העלו את זה קודם.

מרב קירשנר: שם אנחנו הצבנו למטרות כמו שהוצגו כאן חיילות באיכויות עם נתונים הרבה פחות גבוהים ועדיין התעקשנו שלא יוצבו לשם יותר חיילים לתפקידים הספציפיים הללו.

צחי הנגבי: במאתיים האלה שלא יהיו מוצבות בגלל שהוועדה לא מאשרת, יש לכם מה לעשות אתן?

מרב קירשנר: בוודאי.

מרב קירשנר: אלה חיילות מאוד איכותיות.

מרב קירשנר: הן ישובצו מיד.

מרב קירשנר: כבר ב-6 במרץ יקבלו זימונים לדברים אחרים, באופן מידי.

מרב קירשנר: אנחנו חייבים לטפל בהן.

ענת ברקו: אבל אז המשמעות שהמערך של מורות חיילות נסגר.

צחי הנגבי: לא נסגר כי עדיין יש בצנרת אבל הוא מתחיל להישחק עד שהוא ייסגר בבוא היום.

צחי הנגבי: אנחנו מבינים על מה אנחנו מצביעים ועל זה אנחנו מצביעים לכאן או לכאן.

מירי פרנקל-שור: לפני ההצבעה אני רוצה לומר שבצו המקורי שהונח בפני הוועדה אתם תראו גם את השינוי, הדגשנו את זה, משרד הביטחון הציע להוריד את מעיין החינוך התורני ומרכז החינוך העצמאי.

מירי פרנקל-שור: אני מבינה שהיה שיח בין הצבא לבין חברי כנסת.

מירי פרנקל-שור: כן תמשיך להיות הצבה – ותאמרו אם אני צודקת ואם אני מביאה את ההסכם נכון - של מורים חיילים במוסדות של המרכז החינוך העצמאי ומעיין החינוך התורני עד ל-31 בדצמבר 2017.

קריאה: 1 ביוני.

מירי פרנקל-שור: למה 1 ביוני?

קריאה: כך מופיע בצו.

קריאה: שנתון.

מירי פרנקל-שור: זה צריך להיות 1 ביולי.

קריאה: 1 ביוני.

מנחם אליעזר מוזס: אדוני היושב ראש, עד עכשיו אני שתקתי אבל אם זה מגיע לנושא מרכז החינוך העצמאי ולמעיין החינוך התורני, אני רוצה לשאול.

מנחם אליעזר מוזס: מדוע יש הבדל בין סעיף 2 בו נאמר שתוקפו של צו זה הוא עד ה-31 בדצמבר 2018, ובקשר לחינוך העצמאי ומעיין החינוך תוקפו של הצו יהיה רק עד ה-1 ביוני 2017.

מנחם אליעזר מוזס: האם יש סיבה הגיונית לכך?

מרב קירשנר: בוודאי.

מנחם אליעזר מוזס: אם כן, אני לא בא לבקש לשנות עכשיו את החוק אבל שיהיה בפרוטוקול שב-2017, אם באמת זה ילך לפי המטרה שאתם מעוניינים בה, יאריכו את זה.

צחי הנגבי: זה ייכנס לפרוטוקול.

מרב קירשנר: הרעיון המסדר הוא שגם במקומות בהם נשארים חיילים בהוראה, החיילים הללו יעסקו בהוראה בכיתות הבוגרות על מנת באמת יהיה לזה הקשר להכנה לצה"ל.

מרב קירשנר: לפיכך אמרנו שעד 2017 ימשיכו להתבצע הצבות גם למעיין החינוך התורני ולמרכז החינוך העצמאי על מנת באמת לשמר את זה לאורך התקופה והיה ובמרוצת הזמן הזה תמצאו דרך להעביר אותם לכיתות הבוגרות, אז יוכלו להמשיך להיות משובצים כמו בעבר.

מנחם אליעזר מוזס: זה יירשם בפרוטוקול בהסכמתך?

מרב קירשנר: בוודאי.

צחי הנגבי: זה כבר בפרוטוקול.

מנחם אליעזר מוזס: יופי.

מנחם אליעזר מוזס: תודה.

צחי הנגבי: אני אקריא את שמות בעלי זכות הצבעה.

שלי יחימוביץ': מוטי, למה אתה יוצא?

מנחם אליעזר מוזס: אני מצביע בשביל החינוך העצמאי והמעיין התורני ולא בשביל החיילות.

עידו בן יצחק: צו שירות ביטחון (שירות מוכר להשגת יעדים ביטחוניים-לאומיים) (הוראת שעה) התשע"ו-2016 בתוקף סמכותי לפי סעיף 26א(א)(2) לחוק שירות ביטחון (נוסח משולב), התשמ"ו-1986 (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר החינוך, שר העלייה והקליטה ושרת השפטים, לאחר ששוכנעתי כי בשים לב לנסיבות העניין לעת הזו, אם לא ייעשו הפעילויות המנויות בצו זה בידי יוצא צבא בשירות סדיר, לא יושגו כנדרש יעדים ביטחוניים-לאומיים, ובאישור הממשלה וועדת החוץ והביטחון של הכנסת, אני מצווה לאמור: שירות מוכר להשגת יעדים ביטחוניים לאומיים הפעילויות המנויות להלן הן שירות מוכר לפי סעיף 26א(א)(2) לחוק: בתחום החינוך – שירות בתפקידי חינוך, הוראה, הדרכה במסגרת משרד החינוך לרבות בהצבה על ידי משרד החינוך במרכז החינוך העצמאי ומרכז מעיין החינוך התורני בארץ ישראל.

עידו בן יצחק: בתחום העלייה והקליטה – שירות בתפקידים שעניינם שמירת הקשר עם התפוצות לשם עידוד העלייה, במסגרת לשכת הקשר נתיב ובפיקוח משרד ראש הממשלה.

עידו בן יצחק: תוקף תוקפו של צו זה עד יום כ"ג בטבת התשע"ט (31 בדצמבר 2018) ואולם תוקפו של הצו בכל הנוגע להצבה במרכז החינוך העצמאי ומרכז מעיין החינוך התורני בארץ ישראל תוקפו של הצו יהיה עד יום ז' בסיון התשע"ז (1 ביוני 2017).

עידו בן יצחק: הוראת מעבר יוצא צבא שביום תחילתו של צו זה משרת במסגרת או בפעילות שמנויה בצו שירות ביטחון (שירות מוכר להשגת יעדים ביטחוניים-לאומיים) (הוראת שעה), התשע"א-2011 ובצו שירות ביטחון (שירות מוכר להשגת יעדים ביטחוניים-לאומיים) (הוראת שעה), התשע"ד-2014, טרם פקיעתם, יראו אותו כמי שמשרת לפי צו זה, אף אם המסגרת או הפעילות אינה מנויה בצו זה.

צחי הנגבי: תודה.

צחי הנגבי: אנחנו מצביעים.

צחי הנגבי: צחי הנגבי – בעד.

ענת ברקו: בעד.

שלי יחימוביץ': נגד.

נחמן שי: נגד.

עפר שלח: נגד.

בצלאל סמוטריץ': אני במקום שולי מועלם.

בצלאל סמוטריץ': נגד.

מנחם אליעזר מוזס: בעד.

מיכל רוזין: נגד.

עליזה לביא: אני במקום יאיר לפיד.

עליזה לביא: נגד.

עליזה לביא: בעד אישור הצו – 3

עליזה לביא: הצו לא נתקבל.

צחי הנגבי: תודה.

צחי הנגבי: הצו לא אושר.

צחי הנגבי: הישיבה נעולה.