הוועדה המשותפת לוועדת החוץ והביטחון ולוועדת החוקה, חוק ומשפט לבחינת הצורך להכריז על מצב חירום, כנסת 20, פרוטוקול מספר 3, 2016-11-01 14:30

מרדכי יוגב: שלום וברכה, חודש טוב, ועדת החוץ והביטחון צריכה לדון בבקשה להאריך את מצב החירום בשנה נוספת מהיום, 1 בנובמבר?

עידו בן-יצחק: לא, זה יהיה מהיום שבו אנחנו נהיה במליאת הכנסת ביום שני הבא.

מרדכי יוגב: מיום שני הבא, כדי להאריך את מצב החירום לפי חוק יסוד: הממשלה.

מרדכי יוגב: ישבנו פה כבר, אני הייתי לפחות כבר פעמיים, בהארכות הללו, עם המאמצים לצמצם משנה לשנה את החוקים הנגררים ממצב החירום.

מרדכי יוגב: הזכירו פה מאוד לטובה את חבר הכנסת לשעבר אברהם מיכאלי שפעל בזה רבות ועסק בזה.

מרדכי יוגב: ותפקידנו, מעבר לצורך להחליט על הארכת מצב החירום, עקב כל מיני חקיקות או דברים שנגררים, היא להיות הוועדה שעוקבת גם בשם הציבור, על מה הצליחו במהלך השנה האחרונה לצמצם או מה בכוונה לצמצם.

מרדכי יוגב: אני יכול לומר בפתיחת הישיבה, בשם היושב-ראש אבי דיכטר שלא נמצא פה, שהוא מאוד minded לעניין, ומעבר לבקשה להאריך בשנה, הוא רוצה לקיים עם המשרדים השונים לאורך השנה מעין ועדות מעקב, ומה ניתן יהיה לצמצם, והמחלקה המשפטית תהיה זו שתעקוב אחרי הדברים.

מרדכי יוגב: עידו, אתה תפתח ותציג.

עידו בן-יצחק: כפי שציינת, הסיבה שאנחנו מתכנסים כאן היא כי יש חקיקה שונה שתלויה במצב חירום, ובשנים האחרונות יש מאמץ יותר כבד לנתק אותה ממצב החירום.

עידו בן-יצחק: בשנת 2009 היו בתוקף תשעה חוקים ו-165 צווים.

עידו בן-יצחק: היום אנחנו עומדים על שבעה חוקים ו-23 צווים.

עידו בן-יצחק: כלומר, שני חוקים ו-142 צווים הוסדרו בשבע השנים האחרונות, ובשנה האחרונה הוסדרו חוק אחד ו-11 צווים.

עידו בן-יצחק: מה שמשמעותי בחוק הזה ואולי זו ההתקדמות המשמעותית ביותר מבחינת הליבה של מצב החירום – פקודת מניעת הטרור שהוחלפה בחוק המאבק בטרור החדש.

עידו בן-יצחק: זה בעצם כניסה יותר לנושאים שהם בליבת הביטחון והחירום, לעומת נושאים אחרים שהם חשובים כשלעצמם, אבל יש להם פחות זיקה ישירה ואמיתית למצב החירום והזיקה היא יותר בגלל המבנה החקיקתי של החוקים שנחקקו מתוכה.

עידו בן-יצחק: מעבר לפקודת מניעת הטרור, כפי שאמרתי, הוסדרו 11 צווים נוספים.

עידו בן-יצחק: שמונה בתחום התחבורה, בהנחיות משרד התחבורה, מתוכם חמישה בתחום הרכב, שניים בשיט ואחד בהובלת דלק.

עידו בן-יצחק: שני צווים של משרד האנרגיה בתחום הגז, ותקנות של המשרד להגנת הסביבה בנושא הדברת מזיקים.

עידו בן-יצחק: מעבר לזה, היתה התקדמות נוספת במהלך השנה – ועדת הכלכלה אישרה את צו מחלות בעלי-חיים, תיקון לתוספת הראשונה לפקדה.

עידו בן-יצחק: עדיין את החלק המשלים של הסיפור הזה, שזה תקנות בעלי-חיים (דיג) עדיין לא אישרה הוועדה.

עידו בן-יצחק: שתי הצעות חוק שוועדת השרים לענייני חקיקה אישרה כבר די מזמן אבל עדיין לא הגיעו לכנסת, אחת לתיקון לפקודת התעבורה בתחום מונים למוניות והשכרת רכב, והשני בתחום בטיחות במעליות.

עידו בן-יצחק: חוץ מזה, משרד האנרגיה הפיץ שני תזכירי חוק, אחד בתחום - - - והשני בתחום - - -.

עידו בן-יצחק: מעבר לזה יש דברים שעדיין לא הבשילו לדברים יותר מתקדמים, אבל אנחנו נשמע מהמשרדים איפה עומדים הדברים.

מרדכי יוגב: גם מכיוון שכרגע אין פה עוד חברי כנסת להציע להם זכות דיבור, אנחנו נמשיך בסקירה של המשרדים.

מרדכי יוגב: נתחיל עם משרד המשפטים, ואחריו משרד הביטחון.

איל זנדברג: צהריים טובים, איל זנדברג ממחלקת ייעוץ ומחקר במשרד המשפטים.

איל זנדברג: לא אחזור ואפרט את הרקע שעידו הציג, והמסמכים גם בפני הוועדה, מסמך מאוד מפורט שמתאר את הדברים, את ההתקדמות שנעשתה.

איל זנדברג: אם אני יכול להגיד דבר כללי בשם כל משרדי הממשלה, מעבר למשרד המשפטים עצמו, שזה פרויקט שאנחנו מייחסים לו חשיבות ורצינות, ואני חושב שהמספרים ההולכים ופוחתים מעידים על כך, ולפעמים עוד חוק אחד – עידו דיבר על מספרים ואז אמר גם תלוי איזה חוקים.

איל זנדברג: אז חוק המאבק בטרור שהחליף את פקודת מניעת טרור, בוודאי זו משוכה מאוד גבוהה שהיינו צריכים לחצות, אנחנו כממשלה, כמדינה, בדרך אל ביטול ההכרזה על מצב החירום.

איל זנדברג: יש לנו עוד כמה משוכות כאלה, אבל בכולן אנחנו מתקדמים בקצב כזה או אחר.

מרדכי יוגב: כשישבנו על ההכנה, שאלתי, זה שכאב הראש לאברהם מיכאלי, ראיתי פעמיים בישיבות שהוא עוד היה פה – למי כואב הראש, לכם, במשרד המשפטים?

מרדכי יוגב: יש לכם עניין בנורמליזציה הזאת?

איל זנדברג: מי קם בבוקר ומוטרד מהעניין הזה?

איל זנדברג: אז בהחלט, זה אנחנו, אני.

מרדכי יוגב: אז צריך שיהיה מישהו שכואב לו הראש.

מרדכי יוגב: אני מודה, כואב לי הראש על המון דברים, כמו לטקו, אכפת לי מהמון דברים, אני לא יכול להגיד שזה הנושא שאני לוקח אותו הביתה.

מרדכי יוגב: דיכטר לקח.

מרדכי יוגב: אני משאיר לו.

איל זנדברג: בוא נגיד שמי שמכה על חטא ביום כיפור כשהוא מסתכל על הרשימה שהצטמצמה לא מספיק אולי, זה אנחנו ואתה יכול להיות רגוע.

מרדכי יוגב: אז אני רגוע.

איל זנדברג: והפיקוח של הכנסת פה שככלל - - - אנחנו לא אמורים לאהוב אותו, אנחנו מברכים עליו וזה גורם מכניס מוטיבציה בקרב כל - - -

מרדכי יוגב: מחויבות של צמצום?

איל זנדברג: כן, אני חושב שפועלים.

איל זנדברג: יש דברים שעדיין הפעילות לא הושלמה, נתעכב עליהם עכשיו אז אולי זה יישמע פחות מוצלח, אבל אני חושב שצריך לראות את התמונה במכלול.

איל זנדברג: יש לנו את החוק להסדר תפיסת מקרקעין בשעת חירום, שנמצא בין כמה משרדים.

איל זנדברג: אני אזכיר אותו והמשרדים אולי יתייחסו – זה חוק שהסמכויות שקבועות בו הן בוודאי חיוניות.

איל זנדברג: נקבע מודל שיאפשר הפעלת סמכויות כאלה, אבל מסתבר שזה לא רק משרד הביטחון, אלא גם המשרד לביטחון פנים וגם משרד הפנים שותפים, ואנחנו מנסים לתפור את השותפות הזאת בצורה כזאת שהיא תיתן מענה מצד אחד, שהסמכויות יופעלו במסגרת החוקתית הראויה, ומצד שני, מבחינת האינטרס התפעולי או הביצועי, שכל משרד שזקוק לסמכויות האלה יהיה שותף למהלך בלי שרשות אחת תדרוך על רגלי רעותה.

איל זנדברג: המשרדים יוכלו להתייחס לזה אם צריך, אבל אנחנו מתקדמים שם - - -

מרדכי יוגב: יש פה נציג משרד התחבורה?

מרדכי יוגב: אז קחו בחשבון שזו תשתית מאוד רחבה ומאוד משמעותית, בטח גם יש לה יד ורגל במקרקעין וכל מה שראינו.

עידו בן-יצחק: אבל הם לא צריכים לתפוס בשעת חירום - - -

מרדכי יוגב: מדובר פה על תפיסת קרקעות.

איל זנדברג: זה תפיסה, זה לא הפקעה.

איל זנדברג: זה תפיסה לצורך זמני, קצוב, מידי, לצורך דחוף כמו עתות מלחמה, אבל מסתבר שיש עוד צרכים.

ישי יודקביץ: שטחי כינוס, במקומות הנכונים לשים "כיפת ברזל", דברים כאלה.

ישי יודקביץ: זאת אומרת, צרכים דחופים, שאתה חייב לעלות מידית על השטח.

מרדכי יוגב: לא תשתית קבועה.

איל זנדברג: נכון.

איל זנדברג: הנושא של חוק סמכויות שעת חירום (מעצרים), כידוע, היה אמור להיכלל, הוא נכלל במקור בהצעת חוק המאבק בטרור.

איל זנדברג: הכנסת לא השלימה את המהלך והוא נמצא כרגע על שולחנה של ועדת החוקה, זה כבר לא בידינו כממשלה.

קריאה: אתמול התקיים דיון ראשון, ויעדכנו.

איל זנדברג: אנחנו מקווים שזה יושלם.

איל זנדברג: הממשלה בוודאי הציעה הצעה סדורה והיא מצפה שהכנסת תשלים את החקיקה.

איל זנדברג: אתייחס לפקודה אחרת, פקודת הארכת תוקף של תקנות שעת חירום (יציאה לחוץ לארץ) – גם כאן, זה לא - - - אני לא רוצה להחליף את המשרדים, אבל זה משהו שגם הוא בשיח בין המשרדים, יכול להיות שמשרד הפנים יגידו.

איל זנדברג: אני לא רוצה לגנוב את ההצגה.

קריאה: אני אדבר על זה.

איל זנדברג: יש כמה דברים קטנים, יש את חוק הסדרי משפט ומינהל שהוא לא נקודה בסדרי הגודל שבהם מדובר כאן.

איל זנדברג: זה משהו ממוקד שאנחנו נטפל בו.

איל זנדברג: הטיפול עוד לא הושלם.

מרדכי יוגב: לכם יש גם את סמכויות מעצר.

איל זנדברג: זה המעצרים המינהליים.

איל זנדברג: אז שוב, אני לא רוצה לגנוב את ההצגה.

איל זנדברג: אבל בעצם יש פה חלוקה.

איל זנדברג: אני חושב שכל משרד יודע היום על מה הוא אחראי.

איל זנדברג: גם חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, שצריך להזכיר אותו – לא במובן של צווים מכוח חוק הפיקוח, שעידו מנה.

איל זנדברג: לשמחתנו יש את הצווים כי אפשר להראות שהם יורדים במספרים, זה נותן הרגשה טובה לכולם.

איל זנדברג: אבל חוץ מהצווים יש גם את החוק עצמו שמקנה סמכויות באופן רוחבי למשרדי הממשלה, ועכשיו משרד האוצר, ל איודע אם יש פה נציג, לא בדקתי, אבל משרד האוצר לקח על עצמו לבדוק מול המשרדים האחרים מי זקוק כן או לא לסמכויות, ובהתאם לזה גם לטפל.

איל זנדברג: שאר הנושאים – אולי המשרדים יעירו, ואם יהיו שאלות אני אוכל להשלים.

איל זנדברג: אנחנו בהחלט עוקבים, מסייעים ומקדמים מתוך כוונה להשלים את המהלך בעתיד הנראה לעין.

מרדכי יוגב: שירות הביטחון הכללי, בבקשה.

מ': אני אתחיל, שמי מ' מהייעוץ המשפטי של השב"כ.

מ': בהמשך לעניין החקיקה הביטחונית, אנחנו נמצאים, ואמרו את זה כבר כמה פעמים, בשלב מתקדם מאוד לניתוק חקיקת הביטחון מהכרזה על מצב חירום.

מ': למעשה, חוק המאבק בטרור שהיום נכנס לתוקף, ב-1 בנובמבר, החליף את פקודת מניעת טרור, ונכון להיום יש לנו שני חוקים שתוקפם עדיין תלוי בהכרזה על מצב חירום.

מ': האחד מהם זה המעצרים המינהליים, זה חוק סמכויות שעת חירום (מעצרים), והשני זה מניעת יציאה לחו"ל, זה הארכת תוקף של תקנות שעת חירום (יציאה לחוץ-לארץ).

מ': אלה שני נושאים שנכנסו כתיקון עקיף בחוק המאבק בטרור ופוצלו ממנו, ולמעשה, אתמול היה הדיון הראשון בוועדת החוקה, חוק ומשפט, והתחלנו כבר לדון בשני הנושאים האלה.

מ': כך שאני מקווה שבקרוב, ואני יודעת שזה על סדר-היום של הוועדה.

מרדכי יוגב: הוא שייך למשרד הפנים?

מ': למעשה, זה שייך למשרד הפנים אבל יש פה איזשהו הסדר שאנחנו גיבשנו שהוא הסדר משותף לשר הביטחון ולשר הפנים.

מ': החוק נותן לשר הביטחון סמכות לעצור אדם במעצר מינהלי בעילות הקבועות בחוק ולהוציא צווי הגבלה.

מ': אחד מהצווים האלה זה צו למניעת הגבלה לחוץ-לארץ, שעד היום הסמכות היתה בידי שר הפנים, ולמעשה החוק נותן סמכות משותפת, גם שר הביטחון וגם שר הפנים.

מ': אנחנו מקווים שאנחנו נשלים את זה מוקדם ככל שניתן, ובכך אנחנו - - - את כל החקיקה הביטחונית.

מרדכי יוגב: אתם רואים במהלך השנה הזאת, כתוצאה מחוק המאבק בטרור, משלימים את הוצאת שתי הפקודות האלה ממצב החירום לחקיקה רגילה?

מ': נכון, שהיא מנותקת - - -

מרדכי יוגב: יעד לשנת העבודה 2017?

מ': מבחינתנו כן, אבל זה ועדת החוקה, זה תלוי בכנסת.

מרדכי יוגב: בסדר גמור.

אודליה אדרי: אני רק רוצה להשלים.

אודליה אדרי: ההתייחסות פה היא לתקנה אחת מתקנות שעת חירום (יציאה לחוץ-לארץ).

אודליה אדרי: יש עוד סעיפים, שזה כבר באחריות שלנו.

איל זנדברג: שתי תקנות, תקנה 5 ותקנה 6.

אודליה אדרי: רק תקנה 6.

אודליה אדרי: תקנה 5 נשארת כאן.

ישי יודקביץ: דיבר איל פה על חוק תפיסת מקרקעין לצרכים דחופים – אנחנו קליינטים מאוד מרכזיים של החוק הזה, אבל כמובן, יש גם את המשרד לביטחון פנים ומשרד הפנים, ולכן המשנה ליועץ המשפטי לממשלה לעניינים אזרחיים, הוא מוביל את זה במשרד המשפטים, לנסות לתאם את כל המשרדים.

ישי יודקביץ: זה משהו שכבר נמצא על סדר היום חודשים ארוכים.

מרדכי יוגב: גם זה אצלכם ביעד לשנה זו?

מרדכי יוגב: כי יש עוד צו - - -

ישי יודקביץ: כל מה שנדרשנו העברנו למשרד המשפטים.

ישי יודקביץ: אני מבין שהטיפול כרגע מתמקד בצרכים של המשרד לביטחון פנים, אם אני לא טועה.

ישי יודקביץ: נכון?

איל זנדברג: זה מה שאמרתי.

איל זנדברג: המשרד לביטחון פנים, נדמה לי, כבר נפתר.

איל זנדברג: אנחנו מול משרד הפנים ומנסים גם אותו לשתף.

איל זנדברג: כי המוקד היה משרד הביטחון, ואז הסתבר שיש עוד רשויות שרוצות להפעיל את זה בעצמן ולא דרך משרד הביטחון, שזה טיעון הגיוני, ולכן אנחנו מנסים לתפור את אותן - - -

מרדכי יוגב: והצו השני, שהוא נוגע לכם – צו פיקוח על מצרכים ושירותים (עיסוק באמצעי הצפנה)?

ישי יודקביץ: אנחנו בדיאלוג עם המחלקה הכלכלית של משרד המשפטים ועם המחלקה שהיתה של - - - אנחנו מחליפים טיוטות עם ניסיון לצמצום מחלוקות.

ישי יודקביץ: זה עדיין לא בשל לתזכיר חוק.

ישי יודקביץ: נתקדם עם זה.

ישי יודקביץ: זה נושא מאוד רגיש, אני לא יכול לדבר מעבר לזה.

איל זנדברג: אדוני היושב-ראש, שכחתי לפתוח ולומר, למרות שזה מופיע בכתובים, אנחנו - - - לדווח על התקנות לשעת חירום שהותקנו מאז ההכרזה הקודמת.

איל זנדברג: אז לא הותקנו תקנות שעת חירום.

איל זנדברג: זה חשוב שייאמר, שבצד המהותי השימוש בסמכויות הוא מרוסן ומוגבל.

מרדכי יוגב: אז בואו נעבור למשרדי הממשלה הנוספים.

מרדכי יוגב: בהקשר לסייבר לא נאמר פה עוד כלום.

מרדכי יוגב: אפשר לומר משהו על סייבר?

מיכל רוזין: ההצפנה קשורה לחוק הסייבר?

מיכל רוזין: לא.

מיכל רוזין: אז בעצם מה?

מיכל רוזין: אנחנו מחכים שתביאו?

מיכל רוזין: - - -

ישי יודקביץ: תזכיר חוק.

ישי יודקביץ: אנחנו בדיאלוג עם משרד המשפטים.

ישי יודקביץ: זה נושא מאוד רגיש, אני לא יכול להרחיב בפורום הזה.

מיכל רוזין: לא, בסדר.

מיכל רוזין: אני רק רציתי לדעת אם זה קשור לחקיקה ההיא.

מרדכי יוגב: אל"ף, ברוכה הבאה, מיכל רוזין.

מרדכי יוגב: ובי"ת, אין לי ספק שיהיה בזה כבר גם דברים מתקדמים, כמו סייבר ודברים אחרים.

מרדכי יוגב: אנחנו נעבור לפי סדר לא מחייב למשרד הבריאות, למשרד הכלכלה ולמשרד התחבורה.

נילי חיון דיקמן: אני עורכת-דין נילי חיון דיקמן ממשרד הבריאות.

נילי חיון דיקמן: אנחנו צמצמנו מאוד את הצווים שתלויים בהכרזה על מצב חירום במשרד הבריאות, ונותרו לנו שלושה נושאים אחרונים לטיפול.

נילי חיון דיקמן: הנושא הראשון שיש לגביו בשורה זה הנושא של תמרוקים, שהיום נכלל במסגרת חוק ההסדרים שהונח פה בכנסת.

מיכל רוזין: למה זה צריך להיות בחוק ההסדרים?

מיכל רוזין: למה זה לא משהו שוועדת הכלכלה צריכה לדון?

מיכל רוזין: זה קשור לתקציב?

נילי חיון דיקמן: כל - - - בדרך-כלל מוגש לוועדת העבודה והרווחה, הוא נוגע לחוק ההסדרים רק מן ההיבט של ניסיון להוריד חסמים ולהוזיל את המוצרים, שזה כל הקוסמטיקה שכולנו צורכים אותה, ובמסגרת מאמצים ממשלתיים בנושא הזה, ולכן גם יש מעורבות - - -

מרדכי יוגב: מה היה הבסיס להכללת חוק התמרוקים בתקנות לשעת חירום?

מרדכי יוגב: מה חששו, שזה מצרכים אנושיים?

נילי חיון דיקמן: מדובר בסכנה לבריאות הציבור, מדובר במצרכים שאנחנו משתמשים בהם וצורכים אותם על גוף האדם, במשך תקופה מאוד ממושכת - - -

איל זנדברג: יש דוגמאות מוזרות מזה ברשימה הארוכה: הובלת עדרי עזים מאיזור הדרום, הפעלת כור גרעיני, ועד צו בדבר פיתה, סרדינים, וכל מיני דברים היו שם.

נילי חיון דיקמן: בכל אופן, אנחנו מקווים שחוק ההסדרים ייתן לנו את המסגרת המשפטית הנדרשת.

נילי חיון דיקמן: בעבר הגשנו טיוטת תקנות שהונחה כבר ואפילו התחילה איזשהו דיון במסגרת ועדת העבודה והרווחה, וזה נעצר בגלל שהוחלט שיש צורך באיזושהי מסגרת משפטית בחקיקה ראשית, ולכן אנחנו היום עשינו הפסקה עם התקנות.

נילי חיון דיקמן: אנחנו נותנים את המסגרת המשפטית הנדרשת במסגרת פקודת הרוקחים, מעגנים את ההסדר הראשי, ואז אנחנו נידרש להתקין תקנות לפי הפקודה.

נילי חיון דיקמן: אז אנחנו בדרך לשם, עוד לא סיימנו, זה ייקח עוד זמן, אבל אם סיום הטיפול בחוק ההסדרים תהיה לנו המסגרת המשפטית המתאימה וחלק מן ההסדרים כבר יהיו קבועים שם.

נילי חיון דיקמן: אנחנו נפעל לתיקון התקנות, ואז נוכל לבטל את הצו.

נילי חיון דיקמן: זה העדכון לגבי תמרוקים.

נילי חיון דיקמן: יש בפקודת הרוקחים גם את הנושא של תכשירים להדברת מזיקים לאדם.

נילי חיון דיקמן: בשלב הראשון – אני הולכת קצת אחורה – אנחנו חשבנו שההסדרה המשפטית שנוגעת לתמרוקים תכלול גם את אותם תכשירים להדברת מזיקים לאדם.

נילי חיון דיקמן: נוכחנו לדעת שלא ניתן לעשות את זה, גם מבחינת החקיקה שאנחנו מאמצים, ההסדרים באירופה, מדובר בחקיקה שונה ובתעשייה שונה, פה בישראל.

נילי חיון דיקמן: ולכן אנחנו הפצנו תזכיר חוק כבר ב-2014 בנושא הזה.

נילי חיון דיקמן: התזכיר הזה נעצר היות ואנחנו ביקשנו, לפני שאנחנו מוסיפים לפקודת הרוקחים את התחום הזה, עשינו איזשהו תיקון מאוד מקיף וגדול לפקודת הרוקחים.

נילי חיון דיקמן: התיקון עבר במרץ 2016, ממש לאחרונה, ונכנס לתוקף ב-7 באוקטובר, תיקון שמסדיר את כל הנושא של האכיפה והענישה וסמכויות הפיקוח, וכעת הפקודה מוכנה.

מיכל רוזין: - - - מתאילנד נגד יתושים.

נילי חיון דיקמן: כיום, לפי הצו הקיים, עיקר המוצרים מגיעים מתוצרת הארץ, וגם כאן יש קושי לייבא מוצרים מהסוג הזה מחו"ל בגלל ההסדרה המשפטית השונה שלנו.

נילי חיון דיקמן: אנחנו נאמץ כאן את ההסדר האירופי ונעשה הרמוניזציה עם מה שקורה בעולם.

מיכל רוזין: למה זה תקוע?

נילי חיון דיקמן: אנחנו פתחנו קצת את התקיעות באמצעות זה שעשינו תיקון לפקודת הרוקחים, התיקון הסתיים.

נילי חיון דיקמן: אנחנו עכשיו ניגשים להשלים את המלאכה על-ידי הוספת הפרקים הנדרשים גם לתמרוקים וגם להדברת מזיקים לאדם לתוך פקודת הרוקחים, אבל הם יהיו בשני מהלכי חקיקה שונים, נפרדים.

מיכל רוזין: למה?

נילי חיון דיקמן: פשוט בגלל שהתמרוקים נכנס כרגע לחוק ההסדרים, וזה נושא שהוא יותר תקציבי - - -

מיכל רוזין: למה - - - לעומת הדברת מזיקים?

נילי חיון דיקמן: מבחינה מקצועית זאת הסדרה שונה ונפרדת.

נילי חיון דיקמן: אני לא חושבת שאפשר לכרוך את הדברים אחד בשני כל-כך.

נילי חיון דיקמן: מוצרים שונים, קטגוריות שונות.

קריאה: "אלתוש" זה לא תמרוקים.

מיכל רוזין: כן, מה, "אלתוש"?

נילי חיון דיקמן: זה לא תמרוקים, זה גם חומרים כימיים הרבה יותר מסוכנים.

מרדכי יוגב: זה כנראה לא פשוט.

מרדכי יוגב: נו, מה?

מרדכי יוגב: אם היו יכולים, היו עושים את זה.

מיכל רוזין: מוטי, צריך לשאול שאלות.

מיכל רוזין: לא תמיד מה שאומרים לך שאי אפשר זה אי אפשר.

מיכל רוזין: ואתה האחרון שאומרים לו שאי אפשר ואתה מקבל את זה.

מרדכי יוגב: את זו שהתנגדת להכנסת התמרוקים להסדרים, אז את המדבירים את רוצה?

מיכל רוזין: אני לא אוהבת את כל חוק והשיטה הזאת, אבל אם כבר הכניסו, מה ההבדל עם ה"אלתוש"?

נילי חיון דיקמן: יש הבדל.

נילי חיון דיקמן: בנושא של התמרוקים אנחנו מאמצים דירקטיבה אירופית אחת שבעצם מאפשרת גם הסרת חסמים במובן זה שהמוצרים לא צריכים לקבל עוד רישוי מוקדם, אלא פשוט עומדים בסטנדרטים שנקבעים מראש, והשיווק הוא חופשי.

נילי חיון דיקמן: זה בנושא של תמרוקים.

נילי חיון דיקמן: בנושא של הדברת מזיקים, שזה לא רק הדברת מזיקים, זה גם חומרי חיטוי שמשתמשים בהם בחדרי ניתוח וכולי, אלה מוצרים שהם בדרגת סיכון גבוהה יותר ואנחנו גם מאמצים דירקטיבה אחרת בנושא שלהם, והם לא יהיו באותה מתכונת של רישוי.

מיכל רוזין: אוקיי, ענית לי.

מרדכי יוגב: שאלתי, נילי, אם את רואה את הצו פיקוח למצרכים ושירותים של תכשירים להדברת מזיקים – ב-2017 נתגבר עליו?

נילי חיון דיקמן: אנחנו התחייבנו שאנחנו נשלים את הכנת הצעת החוק עד יוני 2017 כך שנוכל להביא את זה לוועדת שרים.

נילי חיון דיקמן: גם מבחינה מקצועית יש לנו כאן עדיין קשיים שאנחנו צריכים לעבור, וזה גם עדיין לא עבר אישור נ וסח של משרד המשפטים.

נילי חיון דיקמן: הנושא השלישי – שני הצווים שנוגעים למכשירי קרינה.

נילי חיון דיקמן: כאן נעשה מהלך של עבודת מטה בתחום הזה, של קרינה.

נילי חיון דיקמן: אנחנו כבר עדכנו שאנחנו בשלבי גיבוש של דבר חקיקה שיועבר לאישור משרד המשפטים בתחילת 2017.

נילי חיון דיקמן: אני יכולה להגיד שבמסגרת עבודת המטה הזו יש רצון להסדיר את כל הנושא של תחום הקרינה הרפואית בצורה שיטתית ומלאה, ולכן יכול להיות שהתיקון הזה קצת יורחב גם לנושאים שהם לא בצווים.

נילי חיון דיקמן: אבל אנחנו בהחלט עובדים על זה, עובדים יחד עם משרד הכלכלה והמשרד להגנת הסביבה.

נילי חיון דיקמן: זה נושא שהוא בשיתוף פעולה, ואנחנו מקווים שנוכל לעמוד בלוח הזמנים.

מיכל רוזין: מוטי, אפשר הערה לסדר?

מרדכי יוגב: כן.

מיכל רוזין: אנחנו לא מקציבים זמנים.

מיכל רוזין: אנחנו כל פעם ניפגש פה ונשמע על זה ש - - -

מרדכי יוגב: שאלתי אותה אם אנחנו יודעים על צו פיקוח על מצרכים ושירותים – תקשיבי, אל"ף, לא היית פה קודם, אז שאלתי - - -

מיכל רוזין: נכון, א ני שואלת לכן זו הצעה לסדר.

מרדכי יוגב: במשרד הביטחון, חוק אחד משניים הם מתכוונים להוריד ב-2017.

מרדכי יוגב: במשרד המשפטים הם דיברו כרגע על אחד, על סמכויות שעת חירום למעצרים, והדבר כבר בעבודה בוועדת החוקה.

מרדכי יוגב: במשרד הבריאות כרגע התחייבו על שניים עם תאריכים – התמרוקים זה בתוך חוק ההסדרים, ועל תכשירים התחייבו עד יוני 2017.

מרדכי יוגב: זאת אומרת, שניים התחייבו בתוך שנה זו.

מרדכי יוגב: ומכשירי קרינה היא היתה פה בסוף הסקירה.

עידו בן-יצחק: פה אמרת תחילת 2017.

נילי חיון דיקמן: קרינה – זה לגבש הצעת חוק למשרד המשפטים ב-2017.

נילי חיון דיקמן: ולגבי הנושא של הדברת מזיקים – אמרנו שזה ברמה של וועדת שרים ביוני 2017.

מרדכי יוגב: מכשירי קרינה, שני הדברים, אתם תגבשו את הצעת החוק ב-2017.

מיכל רוזין: רק שאם לא יהיה לנו דד-ליין, לא נדע מתי לבדוק איתם.

עידו בן-יצחק: אני אעיר את מה שאמר היושב-ראש בתחילת הישיבה – יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת דיכטר אמר שהוא יכנס את הוועדה במהלך השנה.

מרדכי יוגב: הוא יכנס על כך במהלך השנה ועדת מעקב.

מרדכי יוגב: זאת כוונתו.

מרדכי יוגב: יש פה איזושהי בקשה, וגם טבלה מצוינת שעשה לנו עידו לבקשתי היום בצהריים, של מה עוד יש, אותן 30 תקנות שיש, קרי: העבר באמת מרשים.

מרדכי יוגב: הירידה מאז 74 בחומר שהעביר לנו עידו עד 30 מרשים, ואנחנו מסתכלים הלאה.

מרדכי יוגב: יש הסכמה בין מיכל רוזין לביני, וגם - - - יש פה בקשה בשני חוקים קטנים, הגנת הסביבה ואחרי זה פנים.

מרדכי יוגב: ואז נעבור לכלכלה לפי הסדר שבטבלה, שעושה לנו סדר.

הדס פיקסלר: עורכת-דין הדס פיקסלר מהלשכה המשפטית של המשרד להגנת הסביבה.

הדס פיקסלר: למשרד שלנו הוסדרו תקנות, נשאר סט אחד של תקנות - - - תקנות הרוקחים.

הדס פיקסלר: הפצנו תזכיר חוק, הוא בעבודה, כאשר השלב האחרון שנעשה זה הכנת מענה שלנו להערות משרד המשפטים שהועברו לא מכבר, ואנחנו מקווים שקבל את העמדה בחזרה ונוכל להתקדם הלאה ולהגיש הצעת חוק.

מרדכי יוגב: כפי ששאלה מיכל, יש לכם לוחות זמנים?

הדס פיקסלר: נקבל את התשובה ממשרד המשפטים ונתקדם הלאה.

מרדכי יוגב: מבחינתכם, ב-2017?

מרדכי יוגב: עומדים בזה?

הדס פיקסלר: כן, כן.

מרדכי יוגב: הם לא יצטרכו לבוא לפה בעוד שנה?

איל זנדברג: לא יצטרכו, אבל אני מודה שאני לא מכיר את הפרט המדויק הזה.

איל זנדברג: נראה לי שלא, בשלב המתואר.

מרדכי יוגב: תקנות הרוקחים (יסודות רדיואקטיביים ומוצריהם), זה הסיפור, להעביר את זה לידי תקנות חדשות ולא חלק משעת חירום.

הדס פיקסלר: חקיקה ראשית חדשה, חוק חדש.

מרדכי יוגב: חוק חדש.

מרדכי יוגב: משרד הפנים?

מרדכי יוגב: בבקשה.

אודליה אדרי: אני מניחה שהכוונה אלי ולרשות האוכלוסין וההגירה.

אודליה אדרי: החוק היחיד שרלוונטי לנו הוא ביטול תקנות הכניסה ל ישראל (יציאה לחוץ-לארץ).

אודליה אדרי: אנחנו מתכוונים להכניס את זה לחוק הכניסה לישראל הקיים.

אודליה אדרי: כרגע עברנו תזכיר חוק, היו מחלוקות בינינו לבין משרד הביטחון.

אודליה אדרי: אנחנו אחרי הסכמות.

אודליה אדרי: טיוטת חוק הועברה לאישור משרד המשפטים לפני דיון בוועדת שרים לענייני חקיקה.

מיכל רוזין: הכול מתחיל בזה שזה נתקע אצלכם.

מיכל רוזין: מפילים הכול עליכם.

אודליה אדרי: אני מודה שזה לא הרבה זמן.

אודליה אדרי: זה ממש ערב חג.

איל זנדברג: כל הדברים האלה קרו כי משרד המשפטים לחץ שיקרו, אז אני מקבל באהבה את זה שזה חוזר אלינו.

מרדכי יוגב: בתחילת הישיבה עבדתי על עצמי, אמרתי, כואב לי הראש על המון דברים, אכפת לי מהמון דברים, גם לך, ויש דברים שאכפת לנו ביחד.

מרדכי יוגב: ושאלתי, למי באמת כואב הראש חוץ מלדיכטר שהצהיר לי כשביקש ממני לנהל את הישיבה שכואב לו הראש ועם עידו, שהם ינהלו על זה ועדת מעקב גם בהמשך השנה.

מרדכי יוגב: אז אמר אייל ממשרד המשפטים שלו כואב הראש על העניין, והוא רוצה לנרמל את מדינת ישראל, ומבחינתו הוא עמל במשרד המשפטים על כך שבשנה הבאה נראה פה רבה פחות, וממש על זה אני רושם מה ההישג הצפוי ל-2017.

איל זנדברג: אני עוסק בזה רק משנת 1999, בנושא הזה, והעובדה שאנחנו במספר - - -

מיכל רוזין: ומה זה אומר על הקצב?

איל זנדברג: זה אומר דבר מופלא.

איל זנדברג: אם פקודת מניעת טרור בוטלה ונמצא תחליף ראוי במדינת ישראל - -

מיכל רוזין: אז הדבש לא יכולים, או ה"אלתוש"?

איל זנדברג: מהצווים ירדו ממספר תלת-ספרתי לדו-ספרתי קטן, וצריך לראות את הצד החיובי, קצת אופטימיות.

מיכל רוזין: כן, אבל הפרופורציות בין חוק הטרור לדבש וה"אלתוש" - - -

מרדכי יוגב: הם עסקו עם האבנים הגדולות.

איל זנדברג: דבש הוא לא דבר פשוט.

איל זנדברג: ענפי משק שלמים מוסדרים בצווים האלה.

מיכל רוזין: אני יודעת.

מיכל רוזין: אני יושבת ברבות מהישיבות האלה.

מרדכי יוגב: אודליה, מה את אומרת לגבי?

מרדכי יוגב: - - -

מיכל רוזין: מה המחלוקת?

אודליה אדרי: אין מחלוקת.

אודליה אדרי: הטיוטה הועברה – לאחר שיושבו המחלוקות - - -

איל זנדברג: המחלוקת כבר היתה בשני משרדים, בדרך הרגילה, היא יושבה - - -

מיכל רוזין: ועכשיו זה עבר אליכם?

איל זנדברג: נכון, לדעתי, זה עבר לפני שבועיים.

איל זנדברג: אני צריך לבדוק.

איל זנדברג: יש לי את התאריך המדויק, נמצא אצל הרפרנטים, זו תקופת חגים, וזה יטופל בדרך הרגילה בתוך - - -

מרדכי יוגב: אז אתם רואים את עצמכם מביאים הצעת חוק במהלך 2017?

עידו בן-יצחק: על פניו אמור להיות לפני כן, אם זה בשלב כזה.

איל זנדברג: נכון.

איל זנדברג: אם המחלוקות נפתרו, אז אנחנו רק בודקים שהכול בסדר.

איל זנדברג: לא ידועה מחלוקת עם משרד המשפטים בנקודה הזאת.

איל זנדברג: זה יותר בדרך העבודה הרגילה.

מרדכי יוגב: סיגל ממשרד הכלכלה, בבקשה.

סיגל מרד אברג'ל: יש לנו שני נושאים במשרד הכלכלה, אחד זה הצו ביחס לצעצועים מסוכנים, שאנחנו ממתינים לקביעת דיון כאן בכנסת.

סיגל מרד אברג'ל: אני רק רוצה לציין שזה חוק שהוחל עליו דין רציפות, וזה אומר שאם לא יתחילו הדיונים, אנחנו נצטרך להתחיל את התהליך מראשיתו של הפצת תזכיר.

מיכל רוזין: זה חוק של אורלי לוי?

סיגל מרד אברג'ל: לא.

מיכל רוזין: של מי?

עידו בן-יצחק: זה חוק ממשלתי.

איל זנדברג: אם תמהרו להתפזר לכנסת ה-21 - - -

מיכל רוזין: אני בעד.

אמיר אוחנה: Careful what you wish for.

מיכל רוזין: חבר'ה, תפקידה של האופוזיציה הוא לפזר את הממשלה.

מיכל רוזין: אין מה לעשות.

אמיר אוחנה: אבל שתישאר אופוזיציה גם בכנסת הבאה.

מרדכי יוגב: איך את יכולה?

מרדכי יוגב: - - - כל ההסדרה של שעת חירום תיעצר?

מיכל רוזין: אמיר, זה תפקידה של האופוזיציה.

אמיר אוחנה: אם הציבור יבחר שלא תהיה אופוזיציה, זה גם - - -

מיכל רוזין: אז את אומרת, "לתת בראש" לאיתן?

סיגל מרד אברג'ל: אני לא אומרת "לתת בראש".

סיגל מרד אברג'ל: את אומרת.

מיכל רוזין: סליחה, I'll rephrase my statement - - -

סיגל מרד אברג'ל: כדאי מאוד שייקבע עכשיו דיון, כי זה קריטי.

מיכל רוזין: עליי.

סיגל מרד אברג'ל: תודה.

מרדכי יוגב: זה מחייב דיון של ועדת הכלכלה.

מיכל רוזין: עליי.

מרדכי יוגב: ואתם תעבירו את זה למה?

מרדכי יוגב: לתקנה?

מרדכי יוגב: לחוק?

סיגל מרד אברג'ל: לא, זה חוק, והצעת החוק מונחת בפני הכנסת, והכנסת תצטרך לאשר אותו בשלוש קריאות.

מיכל רוזין: זה אחד הנושאים הכל-כך חשובים, צעצועים מסוכנים.

סיגל מרד אברג'ל: הנושא השני שיש לנו זה צו הפיקוח על יהלומים, צו שמסדיר את הנושא של יבוא וייצוא של יהלומים.

סיגל מרד אברג'ל: בעקבות החלטת ממשלה מס' 2118 מ-22 באוקטובר - - -

מרדכי יוגב: עוד שאלה, סיגל – החוק קיים והוא צריך לעבור דרך ועדת הכלכלה כדי לקדם אותו?

סיגל מרד אברג'ל: יש הצעת חוק חדשה.

סיגל מרד אברג'ל: היה צו, הכינו הצעת חוק חדשה שהיא שונה מהצו והיא יותר מתקדמת מבחינת ההסדר המשפטי שלה, וההסדר הזה טעון את אישור הכנסת.

איל זנדברג: זה הצעת חוק ממשלתית על שולחן הכנסת - - -

מיכל רוזין: אבל יש עליה דין רציפות?

סיגל מרד אברג'ל: הוחל דין רציפות ב-9 בנובמבר 2015.

מרדכי יוגב: - - - נוכל לתת לאיתן מגרש לשחק בו, זה משחקים מסוכנים.

מיכל רוזין: לא, תקשיב, זה סיפור הדבר הזה.

מיכל רוזין: הוא גם לא פשוט, דרך אגב.

מיכל רוזין: אני פשוט זוכרת שהיה דיון על זה בוועדת הכלכלה, והראו לנו, למשל, נשקים, שממש נראים כמו נשקים אמתיים, וזה ממש בעיה לפקח על זה, וזו בעיה קשה.

מרדכי יוגב: שוברים פה שגרה.

מרדכי יוגב: כשהיינו פעם במכללה לביטחון לאומי, לקחו אותנו למכון התקנים באוניברסיטת תל-אביב, והדבר שרצו להראות לנו כדוגמה במה הם עוסקים, הביאו לנו צעצועים והראו לנו במה הם מתעסקים, בבובות מסוגים שונים, כל מיני דברים, כמה יש בהם מרכיבים מסוכנים.

מיכל רוזין: נפצים, קפצונים, כל הדברים המתלקחים - - -

אמיר אוחנה: מי היה מאמין שגם אתה משחק בבובות?

מרדכי יוגב: זו הדוגמה שהם רצו להראות לנו אז כדי להרשים אותנו ולהבהיר לנו במה הם מתעסקים.

מיכל רוזין: שזה צריך לעבור דרך מכון התקנים.

מיכל רוזין: לדעתי, אולי זו אחת הסיבות שבגללה זה לא מתקדם.

מרדכי יוגב: צו הפיקוח על יהלומים, סיגל?

סיגל מרד אברג'ל: צו הפיקוח על יהלומים – כדי לגבש רגולציה חלופית לצו הזה, לפי החלטת ממשלה שעברה באוקטובר 2014, החלטת ממשלה 2118, אנחנו חייבים לבצע הליך שנקרא RIA, שזה הערכת היעילות של הרגולציה.

סיגל מרד אברג'ל: זו בעצם עבודה מקצועית שנעשית, נעשית במסגרתה סקירה בין-לאומית.

סיגל מרד אברג'ל: הצפי שלנו שבעצם הליך ה-RIA ייקח כחצי שנה.

סיגל מרד אברג'ל: זה מה שציינו במכתב המענה ליושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת אבי דיכטר בספטמבר.

סיגל מרד אברג'ל: ולכן, להערכתי, ברגע שיסתיים הליך ה-RIA אז נוכל להפיץ תזכיר, וזה בהנחה שבאמת ב- RIA יומלץ על הסדרה בצורה כזאת - - -

אמיר אוחנה: זה נכון שהמשרד התחייב להפיץ את תזכיר החוק עד סוף נובמבר 2014?

סיגל מרד אברג'ל: התחייבנו בעבר, אלא שכמו שאני אומרת, מרגע שקיבלה הממשלה החלטה שמקבילה את היכולת שלנו לקבוע רגולציה כמו שאנחנו חשבנו לנכון עם הגורמים המקצועיים, קבעה תהליך סדור של איך מחוקקים כיום במדינת ישראל כשאני באה לייצר רגולציה של ענף.

סיגל מרד אברג'ל: יש אגף מיוחד במשרד רוה"מ שעוסק בנושא הזה, יש הנחיות שמגבילות את שיקול הדעת של הגורמים המקצועיים ומחויבת עבודת מטה - - -

מרדכי יוגב: שאלה שיכול להיות שהתשובה שלה היא לא פה, כמו שיש דברים שהם בגדר, ואני שואל גם את לטקו שמבין בעניין פה, אולי אסף גם מכיר, כמו שיש בעצם הגבלות בנושא הנפט, בנושא היהלומים יש הגבלות גם ביחסי החוץ של ישראל או דברים אחרים?

סיגל מרד אברג'ל: הצו הזה מסדיר גם את נושא הייצוא של היהלומים.

סיגל מרד אברג'ל: יש לו ממשקים כאלה ואחרים עם חוק איסור הלבנת הון.

סיגל מרד אברג'ל: יש פה מגוון רחב של רגולציות שקשורות, וצריך לוודא שלא יוצרים פה רגולציה עודפת, שלא יוצרים כפילויות מיותרות, שבאמת יכולים לעבוד עם זה אחר-כך.

מיכל רוזין: מוטי, נראה לי שבעניין הזה אנחנו תחת הגבלות בין-לאומיות ואנחנו עומדים בהן, זה לא משהו - - -

סיגל מרד אברג'ל: יש את אמנת קימברלי, יש כל מיני - - -

מיכל רוזין: אנחנו מיישרים קו, למיטב ידיעתי.

סיגל מרד אברג'ל: אלה שני עניינים שקשורים לחלק של משרד הכלכלה.

סיגל מרד אברג'ל: מאחר שאנחנו משרד שפוצל, אני מבקשת להציג גם את העמדה לגבי החלק שפוצל ששייך לשר העבודה והרווחה, שזה בעצם עוד שני חוקים.

סיגל מרד אברג'ל: חוק אחד מתייחס להצעת חוק המעליות.

סיגל מרד אברג'ל: כמו שכתוב נכון, זה כבר עבר אישור של ועדת שרים.

סיגל מרד אברג'ל: במסגרת האישור של ועדת שרים היה נושא שהצריך עוד עבודת תיאום ממשלתית, והיתה סוגיה שהיינו צריכים להשלים את התיאום.

סיגל מרד אברג'ל: התיאומים האלה הושלמו.

סיגל מרד אברג'ל: כל מה שקשור לעבודה הזאת, בעצם הגענו במהלך התקופה האחרונה להסכמות הנדרשות ואנחנו אמורים להשלים את עבודת הנסחות לצורך פרסום.

סיגל מרד אברג'ל: עד עכשיו זה היה קצת חסום במהלך החודשיים האחרונים בגלל העבודה על חוק ההסדרים.

סיגל מרד אברג'ל: החל מבעוד שבוע אנחנו כבר יכולים לתאם מועדים ואכן נתאם כדי להשלים את זה.

סיגל מרד אברג'ל: אני מאוד מקווה שאנחנו נצליח לעמוד בלוחות הזמנים.

סיגל מרד אברג'ל: חשוב לי לציין שגם השר ביקש ללמוד את הנושא ולהבין לאן הולכים, לפני שאנחנו מקבלים אור ירוק להתקדם לחלוטין.

קריאה: זה עבר לשר כץ?

סיגל מרד אברג'ל: השר כץ, כן.

סיגל מרד אברג'ל: אלה שני תהליכים שאנחנו מבצעים במקביל.

סיגל מרד אברג'ל: את הצד המשפטי של הנסחות, אנחנו נתקדם, אבל יכול להיות שהשר ירצה לפתוח נושאים מסוימים, ואז זה ישפיע על העבודה.

מיכל רוזין: בנושא המעליות?

סיגל מרד אברג'ל: כן, בנושא המעליות.

סיגל מרד אברג'ל: הנושא הנוסף, חוק שעות עבודה ומנוחה, וזה נושא שהשר ביקש ללמוד אותו לעומק ולראות איך הוא רוצה להתנהל בעניין הזה.

מיכל רוזין: הגיוני.

קריאה: זה קשה, זה מוקש.

מיכל רוזין: זה יהיה בסוף, לפני המספוא.

מרדכי יוגב: תודה רבה.

מרדכי יוגב: משרד התחבורה, בבקשה.

מיכל רוזין: הם לא באו?

עידו בן-יצחק: אני יכול להגיד מה הדברים האחרונים שהם עדכנו לגבי הדברים שבאחריות שלהם.

מרדכי יוגב: ארבעה דברים יש לתחבורה.

עידו בן-יצחק: הנושא הראשון הוא חוק להארכת תוקף של תקנות שעת חירום (פיקוח על כלי שיט).

עידו בן-יצחק: איל, אתה יודע להגיד? - - -

ישי יודקביץ: קבעו דיון אחרון להמשך החודש, משרד התחבורה קבעו עם כל הגורמים האפשריים בערך, בניסיון לדיון מסכם לפני שהם מביאים טיוטת חוק.

איל זנדברג: היו שם סוגיות אמתיות של היקף הסמכויות שייעשה בהם שימוש כלפי פרטים, אזרחים, בעלי אוניות וכן הלאה, שלקחו מודל שנמצא בצו חירום למינהו ורצו לשתול אותו בחקיקה חדשה, עדכנית של שגרה.

איל זנדברג: היתה מחלוקת מהו המודל הנכון ואיזה עידונים צריך לעשות, כי לפי התפיסה של משרד המשפטים, אי אפשר להעתיק את זה בשיטת 'העתק הדבק', חקיקה ישנה לחקיקה חדשה, החקיקה הישנה תחת הכותרת: חירום, לחקיקה של שגרה.

ישי יודקביץ: במשרד הביטחון, למשל, יש שלוש דיסציפלינות שרלוונטיות לחוק זה וכולנו ניכנס מול משרד התחבורה: דיסציפלינה אחת זה ענף הדין הבין-לאומי בפרקליטות הצבאית, דיני הים הבין-לאומיים.

ישי יודקביץ: דיסציפלינה שנייה זה חיל הים עצמו, עם הסמכויות של חיל הים, ודיסציפלינה שלישית זה רשות החירום הלאומית.

ישי יודקביץ: שלוש דיסציפלינות שאנחנו מול משרד התחבורה, ואני מקווה שנתכנס.

ישי יודקביץ: כולם היו כבר מול משרד התחבורה בדיונים על זה.

מרדכי יוגב: זה יתכנס עוד השנה?

ישי יודקביץ: במהלך נובמבר נקבעה ישיבת פסגה עם כל הנוגעים בדבר.

מיכל רוזין: מפקד חיל הים חדש.

מיכל רוזין: אבל שאלה - - -

ישי יודקביץ: אני לא בקי בתוכן של - - -

מיכל רוזין: רק עקרונית, האם זה הסדרה גם של – אתה אומר שחיל הים בתוך זה.

ישי יודקביץ: זה גם סמכויות.

מיכל רוזין: אז שנייה, אני רק אשאל את השאלה ואז תדע אולי מה אני שואלת.

מיכל רוזין: לחיל הים יש סמכויות גם מול אזרחים, גם מול ספינות, סוחרים ואזרחים, וכדומה.

מיכל רוזין: זה יסדיר את זה?

ישי יודקביץ: אני מניח שכן.

ישי יודקביץ: שוב, אני לא בקי - - -

איל זנדברג: אני לא בטוח במאה אחוז, אני יודע שהעדכון האחרון שקיבלנו, ב-25 באוקטובר, שהם עשו את התיאום עם הגורמים הביטחוניים, אבל לא הגיעו להסכמה סופית, ולכן אמורה להיות אותה ישיבה.

איל זנדברג: אנחנו לא קיבלנו נוסח מתוקן כי לא הגיעו להבנות האלה.

איל זנדברג: אין לי את התשובה ב"שלוף" לגבי הסמכויות של זה.

איל זנדברג: זה אמור לפתור את הצרכים של כל גורמי הביטחון.

איל זנדברג: שם היתה הבעיה.

איל זנדברג: זה דומה למה שאמרנו קודם, שחקיקה ישנה, יש גורמים חדשים.

איל זנדברג: היום עושים משהו חדש, כל אחד אומר, רגע, אני רוצה להיות שותף.

איל זנדברג: המשרד המוביל לא תמיד שם לב מי השחקנים השותפים אליו, ואנחנו רוצים לדאוג לכך שכשזה יגיע לכנסת זה לא ייפתח מחדש.

איל זנדברג: במקרה זה, זה דורש תיאום.

איל זנדברג: אני לא יודע אם חיל הים נמצא שם עד הסוף.

מיכל רוזין: יש היגיון שדווקא בהעברה פה מצו חירום לחקיקה יש קושי של ממשק-צבא חברה אזרחית.

מיכל רוזין: יש פה קושי, בהבדל ממקומות אחרים.

מיכל רוזין: יש פה קושי, כי ברגע שאתה נותן סמכות חוקית לצבא לפעול מול אוניה אזרחית - - -

מרדכי יוגב: אבל זה קורה גם על היבשה, עד כדי שאתה נותן סמכות שוטר לחייל - - -

איל זנדברג: - - - התפיסה היא שחייל, אין לו סמכות כלפי אזרח.

קריאה: נכון.

מיכל רוזין: ממש לא.

מיכל רוזין: מה פתאום?

מיכל רוזין: ! חייל מול אזרח?!

מרדכי יוגב: יש מקומות שתיתן סמכות שוטר לחייל.

מרדכי יוגב: חיילים שמתגברים - - -

ישי יודקביץ: בחוק סמכויות חיפוש לשעת חירום, למשל, שאתה מדבר עליו, שגם היה תלוי בזמנו פעם במצב חירום, בעמותה לפני עשר שנים, שם יש לך הגבלות כאלה ואחרות - - -

מיכל רוזין: צו מיוחד לאיזור מסוים רק

ישי יודקביץ: בדיוק.

מיכל רוזין: וגם זה רחב מדי.

איל זנדברג: - - - היא נכונה והכנסת תדון בחוק הזה כשהוא יגיע, ויצטרכו - - -

מיכל רוזין: פה, אתה ממש, חיל הים הוא זה שמטפל, הוא היחיד שכרגע מטפל.

מרדכי יוגב: צריך לדעת - - - שהים נעשה מורכב יותר בכל ההיבטים, החל מאיזור אסדות הגז, דרך זה שמי ששולט היום או ישלוט הכחל מה-10 בנובמבר במזרח הים-התיכון זה הצי של רוסיה.

עידו בן-יצחק: כבר, לא?

קריאה: 10 בנובמבר?

מרדכי יוגב: ככה הם דיווחו, שזה הזמן שהם ישחקו עם היורש של אובמה.

מרדכי יוגב: אחרי שהוא ייבחר, הם יביאו לפה את הצי ויגידו מי בעל הבית במזרח-התיכון.

מרדכי יוגב: מה שיש להם.

מרדכי יוגב: צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסעת סיור), בבקשה.

עידו בן-יצחק: הסעת סיור, הסעה מיוחדת והשכרת רכב, והנושא שבא אחריו: רכישת מונים למוניות, התקנתם ושירותי אחזקתם, שני הנושאים האלה נכרכו בהצעת חוק אחת שכבר אושרה בוועדת שרים לענייני חקיקה בחודש ינואר, ובדומה לנושא המעליות שהוזכר פה, לאחר שהיא אושרה שוב, התעוררו אצלם כל מיני שאלות שהם היו צריכים לפתור.

עידו בן-יצחק: לפי מה שהם עדכנו אותנו, הדברים האלה בשלבי סיום.

עידו בן-יצחק: אני לא רוצה להגיד בשמם - - -

מיכל רוזין: טוב, גם זה ייתקע בגלל "אובר", נו.

מיכל רוזין: זה לא יזוז.

מיכל רוזין: יש דברים שברור לי למה זה ייתקע, כי יש מחלוקת אמתית, ויש דברים, כמו התמרוקים - - -

עידו בן-יצחק: זה לא קשור ל"אובר".

עידו בן-יצחק: זה פחות המטריה שלי, אבל זה יותר המונים עצמם בתוך המוניות.

עידו בן-יצחק: זה היבט מאוד - - -

מיכל רוזין: זה סעיף 13.

מיכל רוזין: אבל סעיף 12 הוא יותר - - -

עידו בן-יצחק: סעיף 12 זה יותר השכרות רכב - - -

מרדכי יוגב: באיזה סטטוס זה כרגע?

מרדכי יוגב: מי עוסק בזה?

עידו בן-יצחק: אושרה הצעת חוק כבר בוועדת שרים.

עידו בן-יצחק: עדיין לא הגיעה לכנסת.

עידו בן-יצחק: לפחות לי אמרו שמתקדמים לקראת זה, לדעתי זה עוד לא קרה.

מרדכי יוגב: אבל יש לזה סיכוי שזה יקרה בשנה זו?

עידו בן-יצחק: יש לזה סיכוי, כן.

מיכל רוזין: אתם מה זה אופטימיים.

עידו בן-יצחק: הצו האחרון, אני פחות יכול להגיד שאני אופטימי כי - - -

מיכל רוזין: על הרכבל?

עידו בן-יצחק: כן.

מיכל רוזין: כמה יש?

מיכל רוזין: שלושה במדינת ישראל?

עידו בן-יצחק: לא, - - - הקודמת ספרנו חמישה, לדעתי.

מיכל רוזין: חיפה, מצדה, צפון, מנרה - - -

עידו בן-יצחק: חרמון וראש הנקרה.

עידו בן-יצחק: לצערי, לא קיבלנו שום מידע איפה זה עומד ומה הם הולכים לעשות בעניין הזה.

מיכל רוזין: הם פשוט רוצים להפעיל פוניקולר כזה, נכון, לטקו?

שמואל לטקו: - - -

מרדכי יוגב: עידו, יכול להיות שצריך לשלוח להם מכתב על אי הופעתם ועל דרישה לקבל מהם סטטוס.

מרדכי יוגב: יכול להיות שיחליט יושב-ראש הוועדה שהוא יזמן אותם באופן פרטני.

מרדכי יוגב: - - - שהוא אכפתניק לעניין יותר ממני, אז רק לעדכן אותו - - - משרד החקלאות, כל מה שעשיתם פה היום יפה מאוד.

שמואל לטקו: וזה שלא הגעתם לדיון בבוקר לוועדת החוץ והביטחון - - -

דפנה טיש: אני לא יכולה לייצג את כל המשרד.

דפנה טיש: אני לא יודעת מי הוזמן לדיון בבוקר, אבל - - - פה יום מכובד.

דפנה טיש: דפנה טיש מהלשכה המשפטית.

דפנה טיש: יש לנו ארבעה דברי חקיקה שנותרו וצריך לבטל אותם: הראשון זה דבש.

דפנה טיש: בעצם פורסם תזכיר חוק כבר לפני שנתיים, הוא אושר בקריאה ראשונה.

דפנה טיש: היה דיון ראשון בוועדת הכלכלה בפברואר האחרון, וצריכים להתקיים דיונים נוספים.

דפנה טיש: אז זה מונח כרגע בשלב הזה.

מיכל רוזין: למה זה נתקע?

דפנה טיש: זה לא נתקע.

דפנה טיש: צריך להתקדם ולתאם עוד דיונים.

דפנה טיש: הוועדה צריכה לעשות את זה, המשרד צריך גם מצדו ללחוץ.

דפנה טיש: בדיון הראשון בפברואר זה היה הצגה של כל הצדדים, גם המשרד, גם המועצה לענף הדבש שגם לה יש השגות על הצעת החוק שפורסמה.

דפנה טיש: כפי שאיל ציין פה, זה נושא מורכב - - -

מיכל רוזין: - - - מחלוקת עם הדברים.

דפנה טיש: אז יש נושאים שצריכים להיות נידונים, ובעצם מחכים לתיאום דיונים נוספים בוועדה.

דפנה טיש: נשמח לסיוע גם בהיבט הזה.

דפנה טיש: הצו הנוסף, צו ייצור מספוא, שהוחלף ב-2014 אבל לא בוטל עדיין כי יש תקנות מכוחו בחוק הפיקוח על מזון.

דפנה טיש: לפי החוק צריכות להיות מותקנות תקנות בשלל נושאים לפני שהוא ייכנס לתוקף.

דפנה טיש: מדובר במסה מאוד-מאוד רחבה של שמונה קבצים שצריך להתקין אותם.

דפנה טיש: זו בעצם תשתית חדשה שלא נעשתה עד היום בישראל, אימוץ של רגולציה אירופאית ודרישות.

דפנה טיש: צריך להכין גם את השוק של מגדלי המספוא והיצרנים והיבואנים להתאים לדרישות.

דפנה טיש: אני יכולה לפרט לגבי כל שמונת הקבצים, אבל כל אחד מהם נמצא בשלב אחר.

דפנה טיש: יש חמישה שהועברו לייעוץ וחקיקה וממתינים להערות שלהם, לאחר מכן הם יעברו אישור נוסח חוק ואז יוגשו לוועדת הבריאות.

דפנה טיש: יש קובץ אחד שכבר אושר על-ידי ייעוץ וחקיקה ונמצא באישורי נוסח, יש עוד שני קבצים שנמצאים בשלבים אחרונים של כתיבה אצלנו.

דפנה טיש: עוד צו אחד שפורסם להערות ציבור וגם יתחיל עבודה של ניסוח סופי.

דפנה טיש: אבל אתם יכולים לראות מההיקף, שזה היקף מאוד-מאוד רחב, ולכן אנחנו ניגש בקרוב לוועדת הבריאות ונבקש הארכה של חצי שנה נוספת בכניסת החוק לתוקף כדי שנספיק להתקין את התקנות ולפרסם אותו לציבור.

דפנה טיש: הצו השלישי זה ייצור חלב, שהוחלף גם הוא בחוק תכנון משק החלב ב-2011.

דפנה טיש: הותקנו מכוחו לא מעט תקנות ובעצם יש תקנות אחרונות בנושא ויסות חלב במשק.

דפנה טיש: התקנות האלה, הן אומנם נושא אחד, אבל הן מאוד-מאוד מורכבות מבחינת התוכן שלהן.

דפנה טיש: הם בשלבי ניסוח, קיבלו הערות ממשרד האוצר, גם ממשרד המשפטים.

דפנה טיש: עכשיו יש גרסה מעודכנת יותר שנמצאת בהעברת הערות אחרונות למועצת החלב ובתיקוני כתיבה, והיא תועבר למשרד המשפטים, אני מקווה, תוך חודשים ספורים לאישור נוסח.

מרדכי יוגב: מה פירוש, חודשים ספורים?

מרדכי יוגב: מתי?

מרדכי יוגב: אני מבין שהמספוא והסחר יותר מורכב וייקח לו עוד זמן.

דפנה טיש: גם החלב מורכב.

עידו בן-יצחק: בעדכון שכתבתם לנו בקיץ אמרתם: דצמבר.

דפנה טיש: נכון.

דפנה טיש: עכשיו זה הועבר.

דפנה טיש: אנחנו מקווים לעמוד בזה, אבל יכול להיות ינואר-פברואר בגלל שזה נושא מאוד מורכב וכל הזמן מתקבלות עוד הערות ונעשים שינויים ותיקונים.

דפנה טיש: זה נמצא עכשיו במועצת החלב, אנחנו מחכים להערות שלהם כי זה צריך להיעשות בהתייעצות איתם לפי החוק, לא בהסכמה, אבל אנחנו רוצים לשמוע גם את עמדתם.

דפנה טיש: והנושא האחרון זה הטיפול בדגים.

דפנה טיש: יש מחלות בעלי-חיים (דיג).

דפנה טיש: היה דיון ביולי, התעוררו נושאים מקצועיים שהמשרד נדרש לעשות בדיקה וחשיבה מחודשת גם במשרד הבריאות, נעשים בימים אלה, נעשו כבר, ואני מקווה שבקרוב יוכלו לחזור לוועדה, ולקיים דיונים נוספים עם התשובות.

מרדכי יוגב: את רואה גם את העבודה הזאת במהלך השנה הזאת מגיעה לידי?

מרדכי יוגב: - - -

דפנה טיש: אני מאוד מקווה, כן, כי זה כבר בשלב – יש כבר נוסח, היו נושאים מאוד נקודתיים-טכניים שהיה צריך להחליט לגביהם ולחזור לוועדה ואז זה תלוי בדיונים בוועדה.

מרדכי יוגב: אני חוזר לנושא הדבש, ואני לא חבר בוועדת הכלכלה – אתם חברים בוועדת הכלכלה?

מיכל רוזין: אני לא.

מרדכי יוגב: לעניות דעתי, למי שזה יעניין אותו, זה יותר עניין של הסכמות.

מרדכי יוגב: כמו שאתמול, לצורך העניין, הגיע שר האוצר להסכמות עם הצפון, ולהערכתי, מחר בלילה להגיע להסכמות כאלו ואחרות עם החקלאות, או לפחות אני השתדלתי לחפש את הדרך - - -

מיכל רוזין: מה זה הסכמות עם הצפון?

מיכל רוזין: יש

מרדכי יוגב: לא יודע.

מרדכי יוגב: ייקח אולי משבר, יתפוצץ מחר בוועדת הכספים וכולי, תהיה דינמיקה כזאת ואחרת.

מרדכי יוגב: אבל דיברתי היום עם המנכ"ל שלו, ואת שמשון ארלינגר אני מכיר וחבר – נדמה לי שצריך להגיע לשם לאיזשהו גישור-פישור.

דפנה טיש: אני יודעת שנעשו ישיבות של גישור-פישור במקביל - - -

מרדכי יוגב: כמו שכן הגענו על-ידי קבוצה מצומצמת שישבה עם שר האוצר על מכסות הדיג.

מרדכי יוגב: אחרי כל ההפגנות זה היה יורם קרין, אבו וילן, אמיתי פורת ויושב-ראש הדיג, זה הצליח.

מרדכי יוגב: רונן פולקמן היה שדכן.

מרדכי יוגב: היה דבר כזה.

מרדכי יוגב: נראה לי שאם רוצים להגיע, שם זה נמצא.

מרדכי יוגב: אני לא רואה את עצמי עוסק בזה, אבל אם זה מעניין מישהו מכם, אז שם זה נמצא.

מרדכי יוגב: אני יכול לדבר על זה עם איתן כבל, זה כן.

מרדכי יוגב: מה את רואה מתוך זה ב-2017?

מרדכי יוגב: הצגת פה ארבעה דברים.

דפנה טיש: חלק מהתקנות של המספוא בהכרח יגיעו לכנסת, אבל זה תלוי בתיאום ישיבות בכנסת.

דפנה טיש: באופן אופטימי וגם ריאלי, אני מקווה, אני מקווה שנושא ויסות משק החלב יגיע לכנסת באמצע השנה, אחרי אישורי משרד המשפטים - - -

מרדכי יוגב: יש סיכוי שהמספוא והחלב - - -

דפנה טיש: החלב, כי זה קובץ אחד של תקנות.

דפנה טיש: הדגים אני מניחה שכן כי זה מחכה להחלטות מקצועיות אחרונות.

דפנה טיש: מספוא, אני לא יכולה להתחייב על כל שמונת הקבצים שכולם דרושים כדי לבטל את הצו המקורי, אבל אנחנו מאוד מקווים שתהיה התקדמות משמעותית.

דפנה טיש: אנחנו אופטימיים לגבי כולם.

מרדכי יוגב: המשרד האחרון שלא הציג פה, אם אני לא טועה, משרד האנרגיה.

חגית אייזנמן מלכא: במהלך השנה האחרונה הצלחנו לבטל שני צווים שעוסקים בבטיחות בגפ"ם, והותקנו במקומם צווים ותקנות רלוונטיים.

חגית אייזנמן מלכא: יש קבוצה של ארבעה או חמישה צווים שעוסקים בנושאים צרכניים של גפ"ם, שלהם אין מקור הסמכה בחוק ולכן אנחנו צריכים חקיקה ראשית.

חגית אייזנמן מלכא: הופץ תזכיר חוק, אנחנו מקווים שכבר במהלך דצמבר השנה אנחנו נעביר טיוטת לאישור ועדת שרים לחקיקה.

חגית אייזנמן מלכא: הנושא האחרון זה צו שמבחינתנו הנושא העיקרי בו הוא אחזקת מלאי.

חגית אייזנמן מלכא: בעבר זה נכלל במסגרת הצעת חוק משק הדלק, הצעה שעברה קריאה ראשונה, עברו שתי כנסות וזה לא קודם כך שהיתה ואיננה עוד.

חגית אייזנמן מלכא: מה שהחלטנו במהלך השנה האחרונה זה לפצל את הנושא של המלאי מתוך חוק משק הדלק כולו כי ראינו שהחוק הזה מתעכב מאוד.

חגית אייזנמן מלכא: הופץ תזכיר חוק, אנחנו מקווים במהלך מחצית השנה הקרובה לסיים את הטיפול לקראת טיוטת חוק.

מרדכי יוגב: יש לכם שישה.

מרדכי יוגב: אתם השיאנים בשימור חוקים לשעת חירום.

מרדכי יוגב: מה מהם את רואה מתקדם במהלך 2017 והופך לחוק?

עידו בן-יצחק: החמישה הראשונים זה בנושא הגז שהיא מקווה שעד דצמבר זה כבר יגיע.

חגית אייזנמן מלכא: טיוטת חוק כבר בדצמבר.

חגית אייזנמן מלכא: זה אומר שבמהלך 2017 זה בכנסת.

חגית אייזנמן מלכא: ואני מאמינה שגם הצו האחרון יגיע במהלך 2017.

מרדכי יוגב: שבשנה הבאה אתם לא צריכים להגיע הנה?

חגית אייזנמן מלכא: אני מאוד מקווה.

מיכל רוזין: אופטימיות זה דבר טוב מאוד.

מיכל רוזין: שמעון פרס אמר, גם אופטימיים וגם פסימיים מתים בסוף.

חגית אייזנמן מלכא: הוותק שלי הוא כמעט כמו של איל.

חגית אייזנמן מלכא: אני ראיתי את המסה וראיתי לאן זה הגיע, אז מותר לי קצת אופטימיות.

מיכל רוזין: באמת, עדיף ל היות אופטימי.

מרדכי יוגב: יש על זה פסוק שדוד שלי מכפר גלעדי, שיום הזיכרון שלו היה בחול המועד, ערב שבת, שנה, יצחק בן צבי, הוא שאל אותי, מה מקור השם 'גהה'.

מרדכי יוגב: אתם יודעים מה זה, כביש גהה.

מרדכי יוגב: מה מקור השם 'גהה'?

קריאה: בריאות.

מרדכי יוגב: נכון, זה בריאות.

מרדכי יוגב: מאיפה?

מרדכי יוגב: יש פסוק במשלי, אני לא ידעתי, הוא ידע, הדוד שלי מכפר גלעדי, נפטר בן 93 וחצי, 94: "לב שמח ייטיב גהה, ורוח נכאה תייבש גרם".

מרדכי יוגב: יעני, טוב להיות שמח, זה משפר את המצב הבריאותי, ועצב מייבש.

מרדכי יוגב: אז זה האופטימיות והפסימיות.

מיכל רוזין: ברור.

מיכל רוזין: זה אפילו מוכח כבר ברפואה.

מרדכי יוגב: ולכן בית-החולים נקרא: גהה.

מרדכי יוגב: זה נכתב על המצבה שלו, לכן - - -

מיכל רוזין: השכלנו.

מיכל רוזין: "מכל מלמדיי השכלתי".

מרדכי יוגב: ועדת החוקה רוצה להחכים אותנו על המעצרים?

אסף פרידמן: אמרנו, היה דיון אתמול, נקבע דיון נוסף.

אסף פרידמן: וכל עוד אני בוועדת החוקה, אז יש לך נציג - - -

מרדכי יוגב: נציג בוועדת החוץ והביטחון.

עידו בן-יצחק: זרוענו הארוכה.

מרדכי יוגב: אנחנו נצטרך להצביע, אני רק אומר שלושה או ארבעה משפטים בלבד.

מרדכי יוגב: לא הייתם פה בתחילה כשציינתי את זה – יושב-ראש הוועדה אבי דיכטר ביקש ממני, הוא אישית מאוד אכפת לו מהנושא והוא רוצה לקיים עליו דיוני משנה במהלך השנה פר משרדים כדי לראות את ההתקדמות.

מרדכי יוגב: דבר שני, נרשם פה על-ידי עידו הסטטוס המתקדם, ואני רוצה להגיד תודה פה לכל העוסקים במלאכה ומי שהיו פה, כי הירידה בהחלט מראה על העבודה הרצינית.

מרדכי יוגב: אלה שנשארו פה הם אלה שכנראה כואב להם הראש יותר על זה.

מיכל רוזין: אני אומרת, נעבור לשיטת בונוסים.

מיכל רוזין: - - - קפיטליסט, נו, בונוסים.

מיכל רוזין: מי שמעביר, בונוס.

מרדכי יוגב: סבבה.

מרדכי יוגב: אנחנו מחפשים מדינה נורמלית, אנחנו כבר לא במצב חירום, ואנחנו צריכים להקריא את הבקשה לשוב ולהכריז על מצב חירום.

מרדכי יוגב: מתוך הרשימה המצוינת הזאת, עידו, אפשר לשים פה את הסטטוס ברוחב ככה, ואתה מקבל את זה על עמוד אחד.

מרדכי יוגב: טבלת סטטוס, באמת.

מרדכי יוגב: אתה עושה: רוחב, סטטוס, הפעולה הבאה, ככה אני אוהב לעבוד: סטטוס, הפעולה הבאה, באחריות מי.

מרדכי יוגב: ואז לדיכטר זה יהיה כלי עבודה חשוב.

איל זנדברג: בעוד שנתיים אפשר יהיה לכתוב את זה על גרגיר של אורז.

עידו בן-יצחק: אני בדרך-כלל - - -

מרדכי יוגב: בחצי דקה: משרד הביטחון התחייב על אחד משניים, הגנת הסביבה התחייבה על אחד, על מאה אחוז, משרד הפנים התחייב על אחד, על מאה אחוז, משרד הבריאות על 50%, על שניים מארבעה - - -

מיכל רוזין: לא, הלך עליכם.

מיכל רוזין: מוטי עכשיו עליכם, הלך עליכם.

מרדכי יוגב: לא, לא.

מרדכי יוגב: אני חושב שהדברים חשובים - - -

מיכל רוזין: מוטי, זו היתה מחמאה, שכשאתה על זה, זה יקרה.

מרדכי יוגב: כן.

מרדכי יוגב: אני רואה פה צמצום משמעותי מאוד, ואין סיבה שלא נהיה פה באמצע השנה הבאה ולא נראה – לטקו, אנחנו מסכמים פה.

שמואל לטקו: מאושר, מאושר.

מרדכי יוגב: הוחלט על-ידי כולם שהאופטימיות היא יותר טובה - - -

אמיר אוחנה: לא, אני לא חווית דעתי בעניין הזה.

אמיר אוחנה: היום ביקרו אותי בחדר כמה יהודים יקרים מחו"ל, ומישהו סיפר לי סיפור שב-1938 היהודים הפסימיים ברחו מאירופה, והאופטימיים אנחנו יודעים מה נסגר איתם.

מרדכי יוגב: טוב, זה סיפור אחר.

מיכל רוזין: אני מכירה את זה הפוך.

אמיר אוחנה: הכול הפוך?

מיכל רוזין: אתה יודע, אבות אבותיי - - -

אמיר אוחנה: אולי נחליט עכשיו שאנחנו מצביעים נגד.

אמיר אוחנה: מה את אומרת?

מיכל רוזין: נגד מה?

אמיר אוחנה: נגד ההארכה.

אמיר אוחנה: בואי, בואי נעשה משהו.

מיכל רוזין: אבל מה זה יעזור לנו?

מרדכי יוגב: אם הזכרת דברים כאלה – בעת האחרונה אני נוסע לבקר גיס בבית-חולים בעפולה, ואני כל פעם חוזר: לאיפה נסעו רכבות לפני 70 ומשהו שנה, ולאן נוסעות היום רכבות, ברוך ה', כי אני ראיתי את הרכבת של בית-שאן-עפולה, אז נתקדם.

מרדכי יוגב: הבטיחו לנו ב-2017 ו-2018 תחנת הרכבת לראש פינה אולי.

מיכל רוזין: לי הבטיחו ב-1995 תחנת רכבת לדמשק.

מיכל רוזין: אז מה?

מיכל רוזין: אני עדיין מחכה.

מיכל רוזין: אני אמתין.

מרדכי יוגב: לא כדאי, לא כדאי.

מיכל רוזין: אני אמתין.

מיכל רוזין: הובטח לי שזה יחזור.

מיכל רוזין: אני אמתין.

מיכל רוזין: אמיר, סבא וסבתא שלי משני הצדדים עלו מתוך תחושת אופטימיות מדהימה בשנות ה-30 להקים פה את מדינת ישראל.

מיכל רוזין: אז היתה גם אופטימיות, גם באלה שעזבו.

אמיר אוחנה: טוב מאוד.

עידו בן-יצחק: אני יוצא מנקודת הנחה שהנושא יעלה למליאה ביום שני, ב-7 בנובמבר, ואני אקרא את התאריך בהתאם.

עידו בן-יצחק: אם יהיה שינוי ביום, אז גם התאריך יזוז בהתאם.

עידו בן-יצחק: "בהתאם להוראות סעיף 38 לחוק יסוד: הממשלה ועל-פי הצעת הממשלה, מכריזה הכנסת על מצב חירום עד יום 6 בנובמבר 2017.

עידו בן-יצחק: "

מיכל רוזין: זאת אומרת, לשנה?

עידו בן-יצחק: כן.

מיכל רוזין: למה?

מיכל רוזין: אי אפשר פחות?

עידו בן-יצחק: זאת ההצעה.

עידו בן-יצחק: אפשר פחות.

עידו בן-יצחק: אם הוועדה מחליטה על פחות, אז אפשר פחות.

איל זנדברג: הוועדה מבקשת שנה.

מיכל רוזין: ברור שהממשלה מבקשת שנה.

איל זנדברג: לא, חשוב להזכיר את זה, אם זה לא נאמר לפרוטוקול.

מיכל רוזין: למה לא שנתיים?

עידו בן-יצחק: היא לא יכולה.

עידו בן-יצחק: זה המקסימום.

מיכל רוזין: אני יודעת.

מרדכי יוגב: אני רוצה לומר, מיכל, אילו לא היינו רואים פה עבודה, היה מקום בהחלט.

מרדכי יוגב: אבל בשם יושב-ראש הוועדה, שמאוד אכפת לו מהנושא והוא ביקש שיזמנו בטווח השלושה חודשים, חצי שנה, משרדים, משרדים, לראות את ההתקדמות.

מיכל רוזין: אני הייתי פה בישיבות הקודמות ואני לא רואה התקדמות.

מרדכי יוגב: למה?

מרדכי יוגב: אנחנו רואים פה ירידה משמעותית.

מיכל רוזין: - - - לאחרונה?

מיכל רוזין: לא מ-2015.

מיכל רוזין: מ-2015 ראיתי התקדמות, אבל מהישיבה האחרונה שהיינו פה לא היתה התקדמות.

מיכל רוזין: אני לא רואה.

קריאות: - - - היתה ישיבת מעקב.

מיכל רוזין: היתה ישיבת מעקב, ומאז לא היתה התקדמות.

איל זנדברג: באיזה חודש היא היתה?

איל זנדברג: ביוני?

מיכל רוזין: במרץ, כמעט שנה עוד מעט.

עידו בן-יצחק: אולי עד אז רק.

מיכל רוזין: לא היתה התקדמות.

מרדכי יוגב: חוק המאבק בטרור - - - עכשיו.

מיכל רוזין: בסדר, אני אומרת, אנחנו נתקדם בדברים האלה, וכל הכלכלי יישאר.

מיכל רוזין: אני לא באה בטענות דווקא לביטחון.

מיכל רוזין: דווקא זה יתקדם מהר, לטעמי.

מרדכי יוגב: אני לא צריך להמליץ לדיכטר משום שהוא אמר לי שהוא מתכוון לעשות את זה.

מרדכי יוגב: אז אני לא משחק אותה פה באיזו לקיחת פטרונות על ההחלטה, והוא בהחלט מתכוון לעקוב אחרי הדברים, גם בקבועי זמן הרבה יותר קצרים.

מרדכי יוגב: אני חושב שבהתייחס לזה, זה מאוד ריאלי שנקבל את ההחלטה כפי שאסף אומר.

מיכל רוזין: כמו עם פינוי עמונה.

מיכל רוזין: מחכים שנה, ואז מבקשים דחייה.

מיכל רוזין: אותו דבר, יחכו שנה ואז יבקשו דחייה.

עידו בן-יצחק: בצו עצמו אין תאריך.

מרדכי יוגב: "

מרדכי יוגב: בהתאם להוראות סעיף 38 לחוק יסוד: הממשלה ועל-פי הצעת הממשלה, מכריזה הכנסת על מצב חירום עד יום 6 בנובמבר 2017.

מרדכי יוגב: " אנחנו ודאי נציג את ההתקדמות שהיתה ושמובטחת.

מרדכי יוגב: יכול להיות שבשנה האחרונה באמת התקדמו פחות, יכול להיות שאת צודק.

מרדכי יוגב: אבל בהיבט רב-שנתי היה פה מאמץ גדול, וכשאת רואה פה את האנשים שמחויבים לכך, בעיקר את משרד המשפטים שמוביל, אז אני חושב שאפשר לתת להם את הקרדיט בעניין.

מרדכי יוגב: להערכתי, אם נבוא אליהם בלחץ של עוד שלושה חודשים או חצי שנה, אז נמצא עוד פעם דברים בהתהוות.

מרדכי יוגב: ואם נבוא בעוד שנה, נמצא דברים בהישגיות גדולה מאוד.

מרדכי יוגב: אני עשיתי את הטבלה פה ולא רשמתי על מה שבספק, רשמתי על מה שאנשים אמרו, ב-2017 אנחנו מצליחים - - -

מיכל רוזין: בגלל זה אתה אדם בריא, מוטי, אמרתי, גהה, בריאות.

מיכל רוזין: האופטימיות מביאה בריאות.

מרדכי יוגב: תראי, יש פה יותר משליש, יש פה כמעט 50%.

מיכל רוזין: מה שנקרא: אינשאללה.

מרדכי יוגב: בואי נגיד שיצליחו בשליש, ואנחנו חוסכים את הוועדה הזאת בעוד שנתיים-שלוש.

איל זנדברג: והפיקוח נמשך.

איל זנדברג: היושב-ראש לא מציע להפסיק את הפיקוח.

מיכל רוזין: המעקב.

איל זנדברג: המעקב או הפיקוח לא חייב להית כרוך בהכרזה או אי הכרזה.

איל זנדברג: זה שני תהליכים - - -

מרדכי יוגב: אנחנו מצביעים.

מרדכי יוגב: מי בעד?

מרדכי יוגב: מי נגד?

מרדכי יוגב: מי נמנע?

מרדכי יוגב: בעד – רוב

מרדכי יוגב: תודה רבה.

אמיר אוחנה: למה נגד?

מיכל רוזין: כי זה כמו עם עמונה, נתנו שנתיים, עכשיו רוצים עוד דחייה.

מיכל רוזין: אותו דבר, אותה שיטה.

מרדכי יוגב: רגע, רגע, מי בעד השארת עמונה?

מרדכי יוגב: אין לך סמכות של יושב-ראש הוועדה להגיד - - -

מרדכי יוגב: אני אביא את זה לוועדת המשנה, את תראי.