הוועדה המשותפת לוועדת החוץ והביטחון ולוועדת החוקה, חוק ומשפט לבחינת הצורך להכריז על מצב חירום, כנסת 20, פרוטוקול מספר 2, 2016-03-08 10:00

אבי דיכטר: בוקר טוב.

אבי דיכטר: אנחנו מצטערים שאנחנו מתחילים בזמן אבל אנחנו מתחילים.

אבי דיכטר: אני לא יודע אם יגיעו חברי כנסת או לא, אבל את הישיבה הזאת אנחנו מקיימים בהמשך לישיבה הקודמת שהייתה בנובמבר.

אבי דיכטר: אז הארכנו את התוקף בשנה אבל קבענו מועדי ביניים.

אבי דיכטר: שלחנו מכתבים לכל המשרדים הרלוונטיים וקיבלנו תשובות כמעט מכולם, לא מכולם, והבחינה היום היא היכן אנחנו נמצאים.

אבי דיכטר: אין לנו כוונה למשוך את הנושא הזה של מצב חירום ולהיאחז בו במשרדים השונים, בצווים או בחוקים או בתקנות שונות.

אבי דיכטר: בסופו של דבר אנחנו מתכנסים אבל עוד רחוקים מאוד מקו הגמר.

אבי דיכטר: הכוונה היא בהחלט להגיע לקו הגמר בצורה ידידותית.

אבי דיכטר: הכנסת מבחינתנו, ודאי הוועדה הזו, הוועדה המשותפת של ועדת החוץ והביטחון וועדת החוקה, יש לה רצון רב לסיים את הנושא הזה בהבנה ובהסכמה עם המשרדים ובין המשרדים אבל את לא המטרה אלא זאת הפרוצדורה והפרוצדורה הזאת יכולה להשתנות אם נתרשם - סליחה על השפה הפשוטה - שמורחים את הוועדה המשותפת.

עידו בן יצחק: אפשר ללכת לפי סדר המשרדים.

עידו בן יצחק: אולי קודם נתחיל בדברים הטובים, בדברים שהסתיימו.

עידו בן יצחק: יש לנו שלושה דברים מאז ההכרזה הקודמת שהסתיימו כאשר האחד הוא תקנות רישוי עסקים (הדברת מזיקים).

עידו בן יצחק: עבר חוק הסדרת העיסוק של המשרד להגנת הסביבה.

עידו בן יצחק: יש שני צווים בתחום השיט, האחד, כלי שיט קטנים, נוסעים בשכר, והשני, סיווג בטיחותי של אניות נוסעים.

עידו בן יצחק: שני הצווים כמובן של משרד התחבורה.

עידו בן יצחק: אושרו תקנות חלופיות.

אבי דיכטר: אני מברך על כך ששלושה דברים יצאו ואני מצטער לומר שנותרו לנו שמונה חוקים ו-31 צווים שעדיין לא הוסדרו.

אבי דיכטר: הוועדה חילקה את זה לארבעה תחומים: נושאים שתקועים באופן כרוני, נושאים שלא הייתה בהם התקדמות או שהייתה בהם התקדמות קלה, נושאים שהייתה בהם התקדמות רבה ונושאים שנמצאים בוועדות הכנסת ואני לא יודע לומר מה מידת ההתקדמות אבל בהחלט זה כבר נמצא בבית אצלנו ואולי יש זווית טיפול אחרת.

אבי דיכטר: אנחנו נעבור לפי משרדים כאשר בכל משרד יש לנו את אחד מארבעת הנושאים שאמרתי.

אבי דיכטר: נתנו בנושאים סימנים: מה שתקוע באופן כרוני – אדום, ומה שלא הייתה התקדמות או שהייתה התקדמות קלה – צהוב, במה שהייתה התקדמות רבה – ירוק, ומה שנמצא בוועדות הכנסת – כחול.

אבי דיכטר: למעשה יש משרדים צבעוניים ויש משרדים של דו צבע או חד צבע אבל אנחנו נלך לפי המשרדים וננסה להבין את המשמעות.

אבי דיכטר: בעיקר חשוב לוועדה להבין תכל'ס לאן מתקדמים.

אבי דיכטר: אני מאוד מבקש מהאנשים שמייצגים כאן את המשרדים השונים להיות אתנו תכליתיים.

אבי דיכטר: זאת אומרת, אל תנסו להיאחז במשפטים כלליים כי אנחנו רוצים להבין דברים ברורים.

אבי דיכטר: תנסו לעזור לכם לעזור לנו.

אבי דיכטר: אני יודע שזה נשמע מסובך, אבל בסוף כולנו מבינים שהסיפור הזה הוא חוק בן כמעט שישים שנים.

אבי דיכטר: כמה זמן קיים החוק הזה?

עידו בן יצחק: מצב החירום הוא יותר משישים שנים.

עידו בן יצחק: חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים הוא מ-1958.

עידו בן יצחק: כמעט שישים שנים.

אבי דיכטר: אחרי שישים שנים כבר אי אפשר להיאחז במצב החירום.

אבי דיכטר: יש כאן אבסורדים ותכף נגיע לזה.

אבי דיכטר: הפיקוח על רכבל, קיבלנו תשובה שהתחבורה העתידית בישראל תהיה ברכבל, זאת אומרת מירושלים לתל אביב תהיה אומגה והיא תעקוף את הפקקים.

אבי דיכטר: בואו נהיה ענייניים ותכליתיים.

אבי דיכטר: אנחנו רוצים להבין היכן אנחנו לא יכולים להתגבר על מכשולים שתלויים בין משרדים והיכן יש דברים בהם יש קצת התרשלות וקצת בעיות פוליטיות.

אבי דיכטר: בואו נשים את הדברים בצורה ברורה, זה יעזור גם לנו וגם לי למקם ולמקד את הטיפול מול משרד, בתוך המשרד, מול הפונקציונר, ואם יהיה ברור שאי אפשר לפתור את זה אלא בישיבה עם השר, אז נשב עם השר.

אבי דיכטר: בסופו של דבר לא אנחנו ולא אתם נהנים מריטואל כזה של אחת לשנה או אחת לחצי שנה להיפגש, מה גם שגם הכיבוד לא משהו.

אבי דיכטר: אני חושב שאפשר להיות יותר תכליתיים.

עידו בן יצחק: נתחיל עם משרד הביטחון.

ישי יודקביץ': מבחינת משרד הביטחון, זה צריך להיות משולב עם משרד המשפטים, אנחנו שותפים מלאים למשרד המשפטים בחקיקת חוק המאבק בטרור שמתנהל באינטנסיביות בוועדת החוקה.

ישי יודקביץ': דבר שני.

ישי יודקביץ': נושא של תפיסת מקרקעין לצרכים דחופים.

ישי יודקביץ': אחד החוקים שתלויים בהכרזה על מצב חירום הוא חוק לתפיסת מקרקעין לצרכי חירום.

ישי יודקביץ': זה חוק ההפקעה שמאפשר לנו לעלות מידית על קרקע ולעשות לצרכים ביטחוניים.

ישי יודקביץ': לצערי זה נמצא במשרד המשפטים כי מה שקרה זה שאנחנו קידמנו תזכיר חוק, קידמנו ניסיון, התחיל דיאלוג עם משרד המשפטים, אבל הצטרפו צרכנים נוספים לדרישות שאנחנו רצינו בחוק הזה.

מיכל רוזין: מי הצטרף?

ישי יודקביץ': משרד הפנים והמשרד לביטחון פנים שגם הם רוצים להקנות לעצמם את הסמכויות של תפיסת מקרקעין מיידית, משרד הפנים לצורכי חירום, משרד לביטחון פנים לצרכיו.

ישי יודקביץ': לא ארחיב על זה אבל זה נמצא במשרד המשפטים כבר מספר חודשים.

ישי יודקביץ': אנחנו מצדנו היינו מאוד שמחים לקדם את זה לוועדת שרים.

אבי דיכטר: מי זה נציג המשרד לביטחון פנים?

עידו בן יצחק: המשרד לביטחון פנים לא הוזמן.

אבי דיכטר: משרד הפנים.

אבי דיכטר: מה בדיוק חלקכם בסיפור הזה?

אודליה אדרי: אני לא משרד הפנים.

אודליה אדרי: אני רשות האוכלוסין.

אודליה אדרי: אנחנו ישויות משפטיות נפרדות.

עידו בן יצחק: לא הוזמנו לכאן נציגי המשרד לביטחון פנים ומשרד הפנים מאחר שאין להם חוקים בתחום.

עידו בן יצחק: נמצא כאן משרד המשפטים.

גאל עזריאל: ייעוץ וחקיקה, משרד המשפטים.

גאל עזריאל: כמו שעורך הדין יודקביץ' אמר, נכון, יש חוק אחד, החוק של תפיסת מקרקעין שתלוי במצב חירום ומשרד הביטחון עבד בשיתוף פעולה עם משרד המשפטים כדי להפיץ תזכיר חוק.

גאל עזריאל: התזכיר הופץ ואחרי הפצת התזכיר משרדים נוספים ביקשו להצטרף ולקבל סמכויות דומות.

גאל עזריאל: זאת שאלה מורכבת ולא פשוטה.

מיכל רוזין: את יכולה להסביר למה משרד הפנים צריך סמכויות לתפיסת קרקע?

גאל עזריאל: כן.

גאל עזריאל: משרד הפנים הוא רק לעתות חירום.

ישי יודקביץ': מקומות קליטה לפינוי אוכלוסייה.

גאל עזריאל: נכון.

גאל עזריאל: לפינוי וקליטה של אוכלוסייה בזמן חירום.

גאל עזריאל: לדוגמה, אם הייתה רעידת אדמה באזור מסוים בארץ, צריך אזור מסוים כדי לשכן את האוכלוסייה שפונתה מהמקום וחייבים באותו רגע לתפוס מקרקעין ושם לשכן את האוכלוסייה.

גאל עזריאל: משרד הפנים אחראי על זה.

עידו בן יצחק: רשות פס"ח.

גאל עזריאל: המשרד לביטחון פנים, כמו שישי תיאר, זה לצרכים יותר שוטפים אבל לדעתם הסמכויות נדרשות בצורה מיידית ולדעתם גם אין כיום סמכויות בעניין הזה.

מיכל רוזין: משרד המשפטים לא כל כך מסכים לזה?

גאל עזריאל: אנחנו דנים בזה בתוך הממשלה.

גאל עזריאל: אנחנו על שלב שאנחנו בין הגשת תזכיר לבין הגשת טיוטת חוק לוועדת השרים לענייני חקיקה.

גאל עזריאל: אתם יודעים טוב מאוד שמדובר בהליך שהוא פנים ממשלתי ולא נעים לי שאני בלי הנציגות של המשרדים שרלוונטיים לעניין אפרט יתר על המידה.

מיכל רוזין: בסוף משרד המשפטים מביא את זה לשרה ולוועדת שרים לחקיקה.

גאל עזריאל: לא.

גאל עזריאל: משרד הביטחון יביא את זה.

גאל עזריאל: זה חוק של שר הביטחון.

מיכל רוזין: כאשר מעורבים עוד שני משרדים, שרת המשפטים מביאה את זה לוועדת שרים.

גאל עזריאל: אנחנו עוד לא בשלב הזה כי עוד לא הוכרע מי יהיו השרים שיהיו מוסמכים להפעיל את הסמכויות האלה.

אבי דיכטר: מתי זה הגיע למשרד המשפטים?

גאל עזריאל: אין לי כאן את הרישום.

גאל עזריאל: אני בטוחה שלעידו יש.

עידו בן יצחק: התזכיר הופץ בנובמבר 2013.

גאל עזריאל: נכון.

גאל עזריאל: התזכיר הופץ בנובמבר 2013.

גאל עזריאל: היו מספר ישיבות, לדעתי לפחות שתיים או שלוש, אצל המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (אזרחי), ארז קמיניץ.

גאל עזריאל: אם אנחנו מדברים תכל'ס כמו שביקשת, במחלקה האזרחית אצל המשנה האזרחי יש מספר רפרנטים שהתחלפו בזמן האחרון, מי שאמור לעסוק בנושא הזה.

גאל עזריאל: עכשיו סוף סוף הגיעה רפרנטית שתטפל בזה בצורה משמעותית ואנחנו קובעים ישיבות בצורה תדירה כדי שנסיים את העניין הזה לפחות בתוך משרד המשפטים ונעביר את ההערות הסופיות למשרד הביטחון.

אבי דיכטר: מתי להערכתך זה צפוי לקרות?

גאל עזריאל: אני מקווה מאוד שגג תוך חודשיים.

אבי דיכטר: בסדר.

אבי דיכטר: אנחנו רושמים לעצמנו את הנושא הזה לבדיקה שלנו במאי.

ישי יודקביץ': יש לנו צו פיקוח מצרכים ושירותים (עיסוק באמצעי הצפנה), נושא מאוד רגיש שאני לא יכול להרחיב בפורום הזה מעבר לזה.

ישי יודקביץ': אנחנו בדיאלוג מול משרד המשפטים.

ישי יודקביץ': יש מסמך שמתגלגל בינינו לבין משרד המשפטים, הצעת חוק חלופית, כי אנחנו צריכים את המשך סמכויות הפיקוח על הנושא הזה.

ישי יודקביץ': אנחנו בדיאלוג מול משרד המשפטים אבל בפורום הזה אני לא יכול להרחיב.

אבי דיכטר: בלוחות הזמנים או בגופים הנוספים, משרדי ממשלה נוספים.

ישי יודקביץ': אולי משרד הכלכלה יתעניין בזה בעתיד, אבל כרגע זה אנחנו מול משרד המשפטים כי השוק של האינטרנט, הסחר האלקטרוני, זה נוגע להרבה דברים.

ישי יודקביץ': זה נוגע לנושאים של הצפנה אזרחית, נושאים של הצפנה צבאית.

ישי יודקביץ': אני לא רוצה להרחיב כאן מעבר לכך.

ישי יודקביץ': זה צו פיקוח על מצרכים ושירותים משנת 1975, עודן מאוד משמעותית ב-1998 אבל השוק, מאז התפתחות האינטרנט, הסחר האלקטרוני והאי-מיילים, גם נושא ההצפנה מאוד התפתח ואנחנו צריכים חוק חלופי ואנחנו בדיאלוג מול משרד המשפטים.

אבי דיכטר: אנחנו נבקש בנושא הזה לקיים דיון בוועדת המשנה להגנה בסייבר שבמקרה היא גם בראשותי כך שזה יהיה לי נוח.

אבי דיכטר: שם נקיים את הדיון וננסה להבין את הסיפור לעומקו ואז נוכל גם לחוות דעה.

ישי יודקביץ': בכנסת הקודמת, ישבנו אצל קודמך, חבר הכנסת מיכאלי, יחד עם ראשי 8200 והסברנו לו.

אבי דיכטר: תסבירו לנו מה האכסניה הנכונה והאם באמת החוק בן חמישים או שצריך משהו אחר או מה בדיוק הסיבה בגינה לא ניתן להתקדם או איך כן ניתן להתקדם.

אבי דיכטר: אני מסכים אתך שזאת בעיה בפורום כזה גדול אבל זה לא דבר שאפשר לתקוע אותו ויכול להיות שהוא קשור למשרד הכלכלה כפי שאתה אומר.

ישי יודקביץ': אני מניח שגם משרד הכלכלה יתעניין בבוא הזמן.

אבי דיכטר: אנחנו רוצים לעבוד במקביל.

אבי דיכטר: אנחנו לא רוצים לגמור סט אחד של בירורים.

עידו בן יצחק: אני חושב שיש לך עוד שחקן חדש שאולי גם הוא יתעניין.

ישי יודקביץ': מטה הסייבר.

ישי יודקביץ': כן.

אבי דיכטר: בסדר.

אבי דיכטר: הערה נכונה.

אבי דיכטר: אנחנו ניזום דיון, נזמן את רשות הסייבר ואת הגורמים הרלוונטיים, כדי להבין בדיוק את הסוגיה.

עידו בן יצחק: המשרד להגנת הסביבה.

הדס פיקסלר: אני מהמשרד להגנת הסביבה.

הדס פיקסלר: אנחנו היינו חלק מהחדשות הטובות שהוצגו בהתחלה שחוק הסדרת נושא המזיקים עבר ואושר, מה שמשאיר אותנו עם חוק להסדרת נושא קרינה מייננת.

הדס פיקסלר: בנושא הזה הופץ תזכיר, קיבלנו הערות מגורמים רבים, גם פרטיים וגם מגורמי ממשלה.

הדס פיקסלר: יש משרדי ממשלה שעדיין לא העבירו הערות וביקשו להעביר אותן בהמשך.

הדס פיקסלר: אנחנו עכשיו בעבודה על ההערות, יושבים עם המשרדים, דנים בהערות, מכניסים שינויים היכן שצריך לקראת התקדמות להצעת חוק.

אבי דיכטר: אני לא יודע מה זה בהמשך.

אבי דיכטר: יש מועדים שנקבעים כאשר עד למועד מסוים מתקבלות ההערות ואחרי כן מתחיל הדיון.

הדס פיקסלר: נכון, אבל יש משרדים כמו משרד המשפטים שאנחנו תלויים בו ומשרד המשפטים למשל עדיין לא העביר את ההערות שלו ואנחנו זקוקים להערות שלו.

אבי דיכטר: ואם ההערות תעבורנה בעוד שנה, שנתיים, חמש שנים?

הדס פיקסלר: אנחנו ביקשנו ואמרו לנו שזה בטיפול ויועבר בקרוב.

אבי דיכטר: הוועדה הזו לא עוסקת במשהו שאין לו תאריך.

אבי דיכטר: אנחנו לא יודעים לעבוד בצורה כזו.

הדס פיקסלר: זה ברור.

הדס פיקסלר: בינתיים אנחנו מתקדמים עם ההערות האחרות.

הדס פיקסלר: היו משרדים שכבר ישבנו אתם והגענו להבנות והתקדמנו הלאה.

הדס פיקסלר: זה בעבודה.

הדס פיקסלר: זה לא שעכשיו אמרנו שנחכה להערות ובינתיים לא נעשה כלום.

הדס פיקסלר: ישבנו כבר עם מספר משרדים והגענו אתם להבנות ואנחנו בתהליך של עבודה.

הדס פיקסלר: אנחנו מקווים לטפל בזה ולהמשיך בזריזות.

הדס פיקסלר: גם לנו אין עניין למשוך את המצב הזה.

גאל עזריאל: נמסר לי ממי שמטפל בזה במחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים שלפני שבועיים הייתה כבר ישיבה בין האנשים במשרד המשפטים שעוסקים בעניין לבין המשרד להגנת הסביבה וכי ההערות כולן יועברו תוך שבועיים מהיום.

גאל עזריאל: אני הבנתי שההערות הן רבות ובתחומים רבים, כך שיהיה צורך בעבודה רבה מהצד של המשרד להגנת הסביבה כדי שהתזכיר יהיה מוכן להפוך לטיוטת חוק ולהיות מונח על שולחן ועדת השרים לענייני חקיקה.

ישי יודקביץ': חבר הכנסת דיכטר, אני מניח שאתה יודע שכל משרדי הממשלה תלויים במשרדי האוצר והמשפטים בנושאים הללו.

ישי יודקביץ': זאת אומרת, הם שני משרדי המטה בלעדיהם אי אפשר לעשות ויש את העבודה הבין-משרדית הידועה שמתנהלת.

אבי דיכטר: היתרון של הוועדה הזו הוא שהיא תלויה רק בשני דברים, בחוק ובציבור.

אבי דיכטר: היא לא תלויה בשום דבר אחר.

אבי דיכטר: הייתי אומר שזה התפקיד שלה וזה גם הכוח שלה.

אבי דיכטר: אנחנו לא נבהלים מהרבה הערות או מעט הערות.

אבי דיכטר: לפעמים שלוש הערות לוקחות הרבה יותר זמן מאשר שלושים הערות ואני לא מציע גם למשרד להגנת הסביבה להיבהל ולהבהיל.

אבי דיכטר: בסופו של דבר אנחנו קבענו לעצמנו, ואני ממליץ מאוד לכל המשרדים, גם אלה שיתייחסו בהמשך, ואנחנו לא מתכוונים לבנות ריטואל של שנה אחר שנה, להתכנס כאן, להעלות גרה באותם חוקים, צווים ותקנות ולנסוע לשנה הבאה וכך כולם יתחלפו, גם אתם, גם אנחנו, למעט החוקים, צווים ותקנות.

אבי דיכטר: זה לא יקרה.

אבי דיכטר: אני אומר שבסופו של דבר ללוח הזמנים יש משמעות גם לגבינו וגם לגביכם.

אבי דיכטר: אנחנו בכל מקרה רושמים לעצמנו שבחודש מאי, עד סוף מאי, לקיים בחינת סטטוס של הטיפול של המשרד להגנת הסביבה ולהבין בדיוק היכן אנחנו נמצאים.

אבי דיכטר: יוני מבחינתנו הוא חודש הטיפולים.

אבי דיכטר: זאת אומרת, ביוני אנחנו מתחילים לזמן לוועדה שרים רלוונטיים, מנכ"לים של משרדים רלוונטיים, באותם מקרים שנחשוב שהטיפול לא מכבד את רצון הוועדה.

עידו בן יצחק: משרד החקלאות.

יולי קומפורט: הלשכה המשפטית במשרד החקלאות.

יולי קומפורט: כפי שעדכנו את הוועדה בסוף ינואר, יש לנו ארבעה צווים אותם יש להחליף.

יולי קומפורט: הראשון בהם הוא צו הגנה (טיפול בדגים).

יולי קומפורט: בעדכון מסרנו שלשם החלפת הצו יש לתקן תוספת לפקודת מחלות בעלי חיים ולהתקין תקנות מחלות בעלי חיים (דיג).

יולי קומפורט: צו לתיקון התוספת כבר קיבל אישור של ועדת הכלכלה ועד סוף שבוע זה הוא אמור לעבור לפרסום ברשומות.

יולי קומפורט: תקנות בעלי חיים (דיג), הטיוטה של התקנות כבר קיבלה אישור נוסח של משרד המשפטים וגם טיוטה זו תועבר לוועדת הכלכלה ממש בימים הקרובים.

יולי קומפורט: אנחנו מניחים שעד סוף שבוע זה.

יולי קומפורט: צו שני הוא צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור מספוא והסחר בו).

יולי קומפורט: חוק הפיקוח על מזון לבעלי חיים חוקק בשנת 2014 אבל על מנת שתהיה אפשרות ליישם את החוק, להפעיל אותו, יש להתקין גם תקנות.

יולי קומפורט: חמישה קבצי טיוטות תקנות הופצו להערות ציבור ביולי 2015 ועוד שלושה בספטמבר 2015.

יולי קומפורט: כפי שעדכנו את הוועדה, אנחנו מניחים שבתוך חודשיים הטיוטות האלה יועברו לאישור של משרד המשפטים.

ישי יודקביץ': בתוך חודשיים, כתבתם בינואר.

יולי קומפורט: בסוף ינואר.

יולי קומפורט: כן.

יולי קומפורט: אנחנו מניחים שעד סוף חודש מרץ, אנחנו מקווים, נוכל להעביר את הנוסחים לאישור נוסח של משרד המשפטים

מיכל רוזין: זאת אומרת, במושב הקיץ זה יגיע לוועדת העבודה והרווחה לאישור?

יולי קומפורט: ככל שכל האישורים יינתנו מהר.

מיכל רוזין: כל הזמן אנחנו חוזרים למשרד המשפטים.

מיכל רוזין: זאת לא הייתה השמצה.

גאל עזריאל: אני יודעת אבל אני רוצה לתאר את תהליך החקיקה כדי שיהיה ברור לכל היושבים כאן.

גאל עזריאל: חקיקה ממשלתית מתחילה מיוזמה של קובעי המדיניות, השר, איש מקצוע בתוך המשרד שחושב שיש תופעה בלתי רצויה וצריך לתקן אותה.

גאל עזריאל: אחרי שגיבשו את הרעיון שלהם, זה עובר ללשכה המשפטית של אותו משרד ואחרי שהדבר הזה נכתב בשפה של חקיקה, זה עובר למשרד המשפטים.

גאל עזריאל: במשרד המשפטים יש רפרנטים בתוך מחלקת ייעוץ וחקיקה שעוסקים בכל אחד מהנושאים שקשורים לחקיקה באופן כללי, אם זה בקשר לנוסח ואם זה בקשר לכל שאלה, אם זאת פגיעה בזכויות חוקתיות.

מיכל רוזין: זה שיעור חשוב.

גאל עזריאל: אני יודעת שאתם יודעים את זה, אבל בכל זאת למען הפרוטוקול.

גאל עזריאל: כל רפרנט במחלקת ייעוץ וחקיקה צריך לתת הערות בקשר לרפרנטורות שלו.

גאל עזריאל: הרבה פעמים יוזמות חקיקה שמגיעות למשרד המשפטים כרוכות בהרבה הערות ובהרבה אנשים ולכן יזומות חקיקה ממשלתיות אורכות יותר זמן מאשר הגשת הצעת חוק פרטית על ידי חבר כנסת.

גאל עזריאל: לכן, אם התקנות של משרד החקלאות טרם הגיעו למשרד המשפטים, אני לא יכולה להגיד לכם כבר כמה זמן זה ייקח.

גאל עזריאל: יכול להיות שזה ייקח הרבה זמן כי זה מאוד תלוי בהיקף הדברים האלה, בפגיעה בזכויות שכרוכה באותן תקנות ובשינוי מבחינה רגולטורית.

גאל עזריאל: כשזה יגיע, מבחינתנו, מבחינת משרד המשפטים, קידום ניתוק הזיקה של החקיקה ממצב חירום, הוא אחד הדברים הכי חשובים שעל שולחננו וזה נמצא בראש סדר העדיפויות שלנו.

אבי דיכטר: אני אומר לך את האמת.

אבי דיכטר: אנחנו בסך הכול אנשים הגיוניים, גם אתם וגם אנחנו.

אבי דיכטר: למרות שאנחנו חברי כנסת, אנחנו הגיוניים.

אבי דיכטר: זה לא פשוט לעבור אותנו בישיבה ולשכנע אותנו על החיבור של טיפול בדגים במצב חירום.

אבי דיכטר: יש דברים שהם יותר פשוטים ויש דברים שהם לא כל כך עוברים אותנו בקלות.

אבי דיכטר: ייצור דבש ומכירתו נשמע דבר מאוד מאוד מתוק, לא כל כך מתחבר לנו – ואני לוקח את זה כדוגמה לכמה דברים שלפעמים אסור לגרור אותנו לאבסורדים.

אבי דיכטר: הוועדה הזאת, הכנסת - אמרתי ואני חוזר ואומר ואני אומר את זה גם בהמשך – לא תלויה לא ברשות המבצעת ולא ברשות המחוקקת אלא יש לה עצמאות משלה והיא תעמוד על העצמאות הזאת.

אבי דיכטר: אנחנו מבינים את הממשק ומבינים שבכל אופן יש זרימה הדדית בין הרשויות ומהרשויות השונות אבל אל תגררו אותנו לאבסורדים.

אבי דיכטר: אי אפשר לשכנע אותנו לא על הטיפול בדגים ולא על הדבש, שאלה דברים שיימשכו לנצח.

גאל עזריאל: אין מחלוקת בנושא הזה.

גאל עזריאל: העובדה היא שכיום יש צווי פיקוח בנושאים האלה שהם תלויים במצב חירום.

גאל עזריאל: אף אחד לא חולק על כך שהיום לא יצא שום צו פיקוח על מצרכים ושירותים בהקשרים כאלה וזה ברור לכולנו אבל הצווים האלה קיימים והם קשורים לתחומים שכנראה צריך רגולציה בהם, לפחות לפי המשרדים שעוסקים בתחומים האלה, וצריך להחליף אותם בחקיקה שלא תלויה במצב חירום.

גאל עזריאל: העבודה על חקיקה, בלי קשר למצב חירום, לוקחת זמן.

מיכל רוזין: אנחנו מתנפלים עליה, אבל באמת הטענה היא לא אליה.

מיכל רוזין: אמרתי קודם שבסוף הכול מתנקז למשרד המשפטים כי גם לקבל תקנות בכנסת, מהניסיון הקצר שלי, אתה מחכה בסביבות ארבע שנים כדי לקבל תקנות לאישור.

מיכל רוזין: ארבע שנים כדי להכין תקנות אחרי חוק שכבר חוקק.

מיכל רוזין: ארבע שנים כדי להביא תקנות.

מיכל רוזין: זה אבסורד וזה לא הגיוני.

מיכל רוזין: לא את צריכה לענות על העניין הזה אבל זה באמת מטורף.

מיכל רוזין: אני עוברת כאן על הדברים וזה הכול תקנות, תקנות, תקנות.

מיכל רוזין: יש לי רעיון אבל הוא קצת מהפכני.

אבי דיכטר: אנחנו פתוחים לרעיונות מהפכניים.

מיכל רוזין: למרות מה שהיא הכניסה לנו כהערה לגבי הצעות חוק פרטיות, אני יכולה להגיב על זה אבל אני בוחרת שלא, אני חושבת שהצעות חוק פרטיות הן יופי של רעיון לקדם את החקיקות האלה ואפשר לחשוב על כמה דברים כאן כמו על הדבש, על דגים ועל עוד דברים שאפשר לקדם בהם הצעות חוק שילחיצו את הממשלה ויגרמו לה להביא את הצווים או את התקנות או את החקיקה יותר בהקדם.

מיכל רוזין: זאת גם שיטה שעובדת מצוין בכנסת.

אבי דיכטר: לא כל כך הבנתי למה זה מהפכני כי זה לא לגמרי מהפכני.

אבי דיכטר: זאת נראית לי כמעט דרך המלך או אחת מדרכי המלך.

מיכל רוזין: היא לא אמורה להיות דרך המלך אבל אם אין ברירה, אפשר ללכת בה.

מיכל רוזין: זה לא מיועד אליך.

גאל עזריאל: אני יודעת.

גאל עזריאל: אם אפשר, עוד משפט.

גאל עזריאל: מהניסיון שלנו, לפחות של עידו ושלי, ואנחנו הרבה שנים עוסקים בפרויקט הזה, העיכוב הגדול הוא לא רק בממשלה אלא הוא גם בוועדות הכנסת.

גאל עזריאל: יש הרבה דברים שהונחו, לפחות בכנסת האחרונה, טיוטות של תקנות.

מיכל רוזין: תני לנו רשימה.

גאל עזריאל: הכול נמצא אצל עידו שעוקב אחרי זה.

מיכל רוזין: זה התפקיד שלנו.

עידו בן יצחק: דווקא בכנסת הזאת יש שיפור.

עידו בן יצחק: את אומרת שאת מניחה שתעבירו את הטיוטה של התקנות למשרד המשפטים עד סוף החודש.

יולי קומפורט: אנחנו מקווים שאכן נעביר לאישור נוסח.

אבי דיכטר: אני תכף אתייחס למשרד החקלאות באופן כללי.

אבי דיכטר: יחסית הדברים כאן נראים לי יותר אופטימיים.

יולי קומפורט: הצו הבא הוא צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור דבש ומכירתו).

יולי קומפורט: החוק שנועד להחליף את הצו אושר בקריאה ראשונה והוא כרגע נמצא בדיונים בוועדת הכלכלה.

יולי קומפורט: כבר היה דיון אחד בסוף פברואר ואנחנו ממתינים לדיון הבא בנושא הזה.

יולי קומפורט: הצו האחרון הוא צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור חלב).

יולי קומפורט: חוק תכנון משק החלב חוקק כבר בשנת 2011 ומאז הותקנו שישה קבצי תקנות.

יולי קומפורט: למעשה נשאר קובץ תקנות אחרון שבימים אלה אנחנו סיימנו לשמוע את הערות הציבור לטיוטת התקנות האלה.

יולי קומפורט: גורמים מקצועיים במשרד עוברים כרגע על הערות הציבור, לומדים אותן ואנחנו כמובן בדיאלוג מתמשך עם משרד המשפטים והעבודה כבר נעשית.

יולי קומפורט: זאת עבודה שאנחנו מעריכים שנצטרך לפחות עוד חודש עד שנוכל להעביר את הטיוטה לאישור נוסח למשרד המשפטים.

אבי דיכטר: מישהו רוצה להתייחס לחלק של משרד החקלאות?

אבי דיכטר: לא.

אבי דיכטר: אני חושב שכאן יחסית קיבלנו תשובות ברורות, גם אם לא משביעות רצון בחלקן, אבל אני חושב שאנחנו מבינים את הכיוון והוא באמת אופטימי.

אבי דיכטר: אנחנו מבחינתנו, אני מבקש מול ועדת הכלכלה בנושא צו ייצור הדבש ומכירתו, אין שום סיבה שממשק בין הוועדות אנחנו לא ניתן את הדחיפה הנדרשת כדי לזרז את זה.

אבי דיכטר: לגבי הדברים האחרים, עד סוף מאי נעשה את הבדיקה שלנו ויוני-יולי – אני מדבר על החודשיים האחרונים של המושב - אלה יהיו חודשיים שמבחינתנו אנחנו נחליט היכן אנחנו עולים מדרגה, כפי שאמרתי קודם לכן, ודורשים תשובות בוועדה מההיררכיה הבאה: מנכ"לים או שרים, לפי העניין.

עידו בן יצחק: משרד האנרגיה.

גל נוי אפרת: הלשכה המשפטית, משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים.

גל נוי אפרת: יש לנו חמישה צווים שהפצנו לאחרונה, לפני חודשיים.

גל נוי אפרת: תזכיר חוק הגפ"ם שבא בין היתר להחליף אחד מהצווים האלה.

גל נוי אפרת: לגבי ארבעת האחרים, בתחום צרכנות הגפ"ם, ייקבעו הוראות מכוח החוק שיחליפו את הצווים האלה.

גל נוי אפרת: אני רוצה להזכיר שכבר ב-2012 פרסמנו תזכיר לתיקון החוק הקיים שעבר בקריאה ראשונה.

גל נוי אפרת: בינתיים התחלפה הממשלה, הוחל דין רציפות וכבר התקיימו דיונים.

גל נוי אפרת: הגענו ממש לישורת האחרונה בוועדת הכלכלה של הכנסת ולמרבה הצער ערב הדיון האחרון התפזרה הממשלה וכל החוק הזה קרס לנו ונאלצנו להתחיל את הכול מהתחלה.

גל נוי אפרת: החלטנו הפעם להפיץ תזכיר חדש של חוק חדש, במקום לתקן את החוק הקיים, בגלל ההיקף הגדול של השינויים.

גל נוי אפרת: קיבלנו במהלך החודש האחרון הערות גם מהציבור, מחברות הגז וגם מחלק ממשרדי הממשלה.

גל נוי אפרת: קיבלנו הערות חלקיות ממשרד המשפטים.

גל נוי אפרת: במהלך החודש הקרוב אנחנו מקווים שנקבל ממשרד המשפטים את מלוא ההערות.

גל נוי אפרת: אנחנו מקיימים גם שימועים בעל פה לחברות ומקווים שבתוך שלושה חודשים נוכל להגיש טיוטת חוק לועדת שרים לענייני חקיקה.

גל נוי אפרת: זה מבחינת הצווים הראשונים.

אבי דיכטר: תוך שלושה חודשים, זה אומר במושב הקיץ.

גל נוי אפרת: אני מסייגת ואומרת שזה לא תלוי רק בנו.

גל נוי אפרת: כדי להגיש את טיוטת החוק, אנחנו צריכים לקבל את מלוא ההערות ממשרד המשפטים וכמובן את האישור של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה.

אבי דיכטר: זה עבר דין רציפות אחד.

גל נוי אפרת: כן.

גל נוי אפרת: אין אפשרות להחיל דין רציפות פעם שנייה וזה מאלץ אותנו להתחיל מחדש את כל התהליך.

ישי יודקביץ': בכנסת ה-19 מיהרתם להתפזר.

ישי יודקביץ': בגלל זה הרבה חוקים נתקעו.

אבי דיכטר: את אומרת שהגשתם הצעת חוק חדשה.

גל נוי אפרת: לא.

גל נוי אפרת: עוד לא הגענו להצעת חוק.

גל נוי אפרת: הייתה הצעת חוק ב-2012 שהחלנו עליה דין רציפות ובכנסת האחרונה כמעט הצלחנו לסיים אותה, אבל לא הצלחנו.

אבי דיכטר: שלושה כמעטים, זה לא חוק.

גל נוי אפרת: נכון אבל זה לא משהו שהיה תלוי בנו.

גל נוי אפרת: נאלצנו להניע את כל התהליך מחדש ולפרסם תזכיר חוק חדש.

גל נוי אפרת: זה לקח קצת זמן כי שינינו את המתכונת.

גל נוי אפרת: במקום לתקן את החוק הקיים, פרסמנו תזכיר חדש.

אבי דיכטר: למה לא פרסמתם את אותה הצעה?

גל נוי אפרת: בגלל ההיקף הגדול של השינויים בחוק הקיים ובגלל הצורך לפצל בין התחומים – החוק הקיים מסדיר גם עניינים של גפ"ם, שזה גז פחמימני מעובה, גז בישול, וגם עניינים של גז טבעי – גם בגלל ההיקף הגדול של השינויים בחוק הקיים וגם בגלל צורך לפצל בין שני התחומים האלה, החלטנו להפיץ תזכיר חוק חדש שיחליף את כל התחום של הגפ"ם שקיים היום והחוק הקיים היום יצומצם ויישארו בו רק הסעיפים הרלוונטיים לגז טבעי כשהם מותאמים לגז טבעי.

אבי דיכטר: מישהו רוצה להתייחס?

אבי דיכטר: לא.

אבי דיכטר: לאשכול הזה של הצווים, אנחנו מבינים שעל פי התכנון זה אמור לעלות במושב הקיץ.

גל נוי אפרת: אנחנו מקווים.

מיכל רוזין: זה לא יהיה.

אבי דיכטר: אם אנחנו מבינים בתחילת יוני שזה לא עולה במושב הקיץ, אנחנו נזמן לכאן את השר או את המנכ"ל הרלוונטי, או של המשרד או של משרד המשפטים, תלוי היכן זה יהיה תקוע או היכן זה יחנה באותה עת.

אבי דיכטר: היעד שלנו הוא שזה יעלה במושב הקיץ.

אבי דיכטר: אם לא, אנחנו נצטרך לעלות במסכת הבירורים בהיררכיה אחת או שתיים.

מיכל רוזין: אפשר לשאול מתי הצווים האלה באים להארכה בכנסת?

מיכל רוזין: יש תאריכי הארכה?

גל נוי אפרת: לא.

מיכל רוזין: כמי שהייתה חברה בוועדת הכלכלה, כל הזמן הביאו לנו את הצווים להארכה.

עידו בן יצחק: אני לא יודע מה הגיע לוועדת הכלכלה אבל הצווים האלה, כל מה שמופיע כאן, כל החיקוקים שמופיעים ברשימה הזאת, אלה חיקוקים שתוקפם מותנה בהכרזה על מצב חירום ובעצם מה שנותן להם את החיים זאת ההכרזה על מצב חירום.

מיכל רוזין: למה כל פעם אנחנו מאשרים הארכות של צווי פיקוח?

גאל עזריאל: אולי זה על מחירים.

עידו בן יצחק: אולי מחירים.

עידו בן יצחק: כן.

אבי דיכטר: בוודאי באוקטובר הדיבור יהיה אחר לגמרי.

אבי דיכטר: אנחנו לא נעבור ל-2017 עם מחסנית כל כך מלאה של צווים ותקנות וחוקים שנגזרים מהחוק של שעת חירום.

אבי דיכטר: זה לא יעבור את הוועדה הזאת ואני אומר את זה לכולנו, גם לכם וגם לנו.

גל נוי אפרת: בתחום הגפ"ם יש לנו שני צווי פיקוח נוספים שמסדירים עניינים של בטיחות בגפ"ם, זה צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (מכלי גז) וצו הפיקוח על מצרכים ושירותים (סימון ומילוי מכלי גז).

גל נוי אפרת: בתחילת שנת 2015 הוצאנו צו חדש מכוח חוק הגז הקיים שמחליף את שני צווי הפיקוח האלה אבל הוא כולל סעיף שדוחה את התחילה שלו לתיקון של תקנות שקובעות עבירות מינהליות בתחום הגפ"ם והתקנות האלה פשוט קובעות בין היתר שעבירות מתוך צווי הפיקוח הישנים הן עבירות מינהליות, שהן עבירות בגינן מטילים קנס מינהלי, ואנחנו ביקשנו לתקן את תקנות העבירות המינהליות בין היתר באופן כזה שהן יפנו לצו החדש.

גל נוי אפרת: זה נדון לפני שתי כנסות, אם אני לא טועה, בוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת.

גל נוי אפרת: התקיים דיון אחד ולא נקבע דיון נוסף.

גל נוי אפרת: מאז ניסינו לקבל את הסכמת שר הכלכלה לתיקון הזה כי הוא כלל גם תיקון של הוספה של חוק התקנים כחוק שניתן להטיל בגינו קנסות מינהליים.

גל נוי אפרת: כאשר ראינו שהנושא הזה מתעכב ולאחרונה גם מסיבות משפטיות, החלטנו לצמצם את התיקון שלנו של תקנות העבירות המינהליות והעברנו לאחרונה לשרת המשפטים בקשה להתקין את התקנות האלה.

גל נוי אפרת: העברנו נוסח שכבר אושר לנו על ידי מחלקת הנוסח במשרד המשפטים.

גל נוי אפרת: אלה תקנות שהן בסמכות שרת המשפטים בהסכמת שר התשתיות ואנחנו מקווים שהיא תעביר את זה בהקדם לוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, מה שיאפשר להכניס לתוקף את הביטול של שני צווי פיקוח שהזכרתי.

אבי דיכטר: גאל, את רוצה להתייחס?

גאל עזריאל: אם אתם רוצים.

גאל עזריאל: כמו שגל תיארה, הבקשה הועברה לאחרונה ללשכת שרת המשפטים והיא נמצאת על שולחנה.

גאל עזריאל: כולי תקווה שבזמן הקרוב היא תאשר את הבקשה.

גאל עזריאל: בינתיים היא נבחנת על ידי מי שעוסק בנושא במשרד המשפטים.

גל נוי אפרת: צו הפיקוח האחרון שהוא באחריות המשרד שלנו זה צו פיקוח על מצרכים ושירותים (הסדרים במשק הדלק).

גל נוי אפרת: זה צו שקובע הוראות בנושא מלאי דלק.

גל נוי אפרת: גם הנושא הזה נכלל במסגרת הצעת חוק שהמשרד פרסם בשנת 2012, הצעת חוק משק הדלק, הצעת חוק גדולה מאוד שבאה להסדיר את כל משק הדלק ובין היתר כללה הוראות בעניין הזה.

גל נוי אפרת: גם כאן לצערנו נאלצנו להתחיל את כל המסכת הזו מהתחלה והחלטנו לקדם תזכיר חוק נפרד שיעסוק רק בנושא הזה של מלאי הדלק ויבוא במקום הצו הזה של הסדרים במשק הדלק.

גל נוי אפרת: הוא ישמר את המצב הקיים והוא לא בא במקום ההסדר המלא שנציע במסגרת חוק משק הדלק, אותו נקדם במקביל אבל כנראה זה ייקח יותר זמן כי זה חוק מורכב מאוד.

אבי דיכטר: החוק הגדול או החוק שאתם רוצים לפצל?

גל נוי אפרת: אנחנו נפצל אותו בתקווה שזה יזרז את ההליך, אבל זה לא יהיה פתרון מלא אלא יהיה פתרון ביניים שישמר את המצב הקיים.

גל נוי אפרת: אנחנו מתכוונים במהלך החודש הקרוב לפרסם את תזכיר החוק המצומצם שיבוא במקום הצו שמסדיר את נושא מלאי הדלק.

אבי דיכטר: אנחנו רושמים לעצמנו שלגבי שני הסעיפים האלה עד סוף מאי נבקש סטטוס, גם על הראשון וגם על הפיצול עליו דיברת.

אבי דיכטר: מבחינתנו אנחנו נחליט על ההמשך לאור התשובות שנקבל בסטטוס של סוף מאי.

עידו בן יצחק: משרד התחבורה.

סיגלית ואקיל ברקאי: כפי שצוין על ידי הייעוץ המשפטי של הוועדה, שני צווי פיקוח שלנו הועברו לפרסום של ביטולם והוחלפו בתקנות שאושרו ב-18 בינואר בוועדת הכלכלה - צו פיקוח על מצרכים ושירותים (כלי שיט קטנים מסיעים נוסעים בשכר) וצו פיקוח על מצרכים ושירותים (סיווג בטיחותי של אניות נוסעים).

סיגלית ואקיל ברקאי: יש לנו עוד ארבעה צווי פיקוח.

סיגלית ואקיל ברקאי: לגבי צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (הסעת סיור, הסעה מיוחדת והשכרת רכב) וצו פיקוח על מצרכים ושירותים (רכישת מונים למוניות, התקנתם ושירותי אחזקתם).

סיגלית ואקיל ברקאי: הופץ תזכיר חוק שאושר בוועדת השרים לחקיקה ב-31 בינואר 2016 ונמצא כעת בנסחות במשרד המשפטים.

מיכל רוזין: ועדת השרים אישרה ואז זה חוזר לנוסח?

סיגלית ואקיל ברקאי: כן.

סיגלית ואקיל ברקאי: ועדת שרים מאשרת ואז זה עובר בחזרה לניסוח לצורך גיבוש.

אבי דיכטר: לצורך עריכה לשונית.

סיגלית ואקיל ברקאי: כן.

עידו בן יצחק: מתי אתם מעריכים שזה יקרה?

עידו בן יצחק: עבר כבר יותר מחודש מאז ועדת שרים אישרה.

סיגלית ואקיל ברקאי: תלוי בנסחות במשרד המשפטים.

סיגלית ואקיל ברקאי: זה לא יושב אצלנו.

סיגלית ואקיל ברקאי: אני לא יודעת להעריך.

סיגלית ואקיל ברקאי: אנחנו כן נפנה בבקשה לברר אבל זה לא משהו שהוא בשליטתנו.

עידו בן יצחק: זה יכול להגיע עדיין במושב החורף.

אבי דיכטר: כן.

אבי דיכטר: ההערה של עידו היא נכונה מאוד.

אבי דיכטר: אנחנו מבקשים את הנושא הזה להביא לקריאה ראשונה בכנסת במושב הזה.

סיגלית ואקיל ברקאי: אני לא בטוחה שמשרד המשפטים יצליח לנסח את זה תוך שבועיים.

אבי דיכטר: מה שלא עשו בחודשיים, יעשו בשבועיים.

גאל עזריאל: אני לא יודעת מה גודל הצעת החוק.

סיגלית ואקיל ברקאי: זה לא משהו שהוא בשליטת המשרד שלנו שאני יכולה להגיד לכם שתוך שבועיים נגיש את זה לקריאה ראשונה.

אבי דיכטר: גאל, אני מבקש.

גאל עזריאל: אני אפנה למחלקת הנוסח אצלנו.

אבי דיכטר: אנחנו מדברים על קריאה ראשונה ואנחנו רוצים לסיים את הדבר הזה במושב הקיץ בקריאה שנייה ושלישית.

אבי דיכטר: זאת אומרת, אם אנחנו מתחילים קריאה ראשונה במושב הקיץ, לא נסיים את זה במושב הקיץ ואז באוקטובר נצטרך להתחיל לדבר בעברית אחרת.

אבי דיכטר: אנחנו לא רוצים את זה.

אבי דיכטר: אני חושב שבעיות ניסוח לא יכולות לקחת שלושה חודשים.

אבי דיכטר: זה גם לא סביר.

אבי דיכטר: אני חושב שגם ועדת שרים לחקיקה לא יכולה לקבל את זה כטיעון ובוודאי לא הכנסת.

אבי דיכטר: אני מבקש בנושא הזה לתת לוועדה תשובה.

אבי דיכטר: אם זה לא עולה במושב הזה, לקבל תשובה מנומקת מדוע.

סיגלית ואקיל ברקאי: צו פיקוח על מצרכים ושירותים (הובלת דלק).

סיגלית ואקיל ברקאי: נערך נוסח תקנות שאושר במשרד המשפטים להעברה לוועדת הכלכלה בימים אלה.

סיגלית ואקיל ברקאי: יחד עם זאת בימים האחרונים נערכה ישיבה מקצועית עם גורמי המקצוע של המשרד שלנו עם משרד הכלכלה והתקנות הועברו כרגע לבדיקה נוספת של משרד הכלכלה לעניין שני נושאים ספציפיים: האחד, סוגיית מועד תחילת התקנות מאחר וזה כרוך בהיערכות של מעבדות ונבחן מה פרק הזמן שנדרש לכך, והשני, בדיקה נוספת של עוד פרט טכני מסוים שנדרש לצורך המדידות מבחינה מקצועית והאם השילוב שלו כרגע בתקנות הוא אכן נכון.

אבי דיכטר: שאלה עניינית.

אבי דיכטר: לפי מה שאתם כותבים, חמש שנים התקנות האלה עוברות ומתמחזרות מכנסת לכנסת.

אבי דיכטר: לא התרשמתי שיש כאן איזושהי מהפכה בתקנות בהשוואה ל-2011-2013 ואני שואל מה צריך לקרות כדי שזה יסתיים.

סיגלית ואקיל ברקאי: מבחינתנו הנוסח היה סופי.

סיגלית ואקיל ברקאי: מבחינתנו זה אושר במשרד המשפטים.

סיגלית ואקיל ברקאי: משרד הכלכלה ביקש לעשות עוד שתי בדיקות מאחר וזה כרוך בפעילות של מעבדות שמופעלות על ידי משרד הכלכלה.

סיגלית ואקיל ברקאי: הם היו צריכים לבדוק מה פרק הזמן למועד התחילה של התקנות.

סיגלית ואקיל ברקאי: יש פרט טכני מסוים לגבי מדידה של הכלים שהם רוצים לוודא שמה שנכלל, הוא אכן נכלל בצורה נכונה כך שלא תהיה אחר כך בעיה במדידה של הדלקים.

אבי דיכטר: מה לוח הזמנים שאת מבינה או שאתם מבינים במשרד או במשרד המשפטים או ביחד עם משרד המשפטים?

סיגלית ואקיל ברקאי: זה משרד הכלכלה.

אבי דיכטר: משרד הכלכלה, משרד הביטחון ואני לא יודע עוד איזה גופים מעורבים בזה.

אבי דיכטר: לוח זמנים להפצת תזכיר.

עידו בן יצחק: זה לא תזכיר אלא פשוט להביא את התקנות לוועדה.

עידו בן יצחק: אלה תקנות.

סיגלית ואקיל ברקאי: אני לא יודעת.

סיגלית ואקיל ברקאי: לנו אמרו שייקח להם חודשיים לבדוק לגבי מועד תחילת התקנות.

אבי דיכטר: מי מחזיק עכשיו בכדור?

סיגלית ואקיל ברקאי: מבחינתנו, משרד הכלכלה שעושה בדיקה נוספת.

סיגלית ואקיל ברקאי: גורמים מקצועיים במשרד הכלכלה.

סיגל מרד אברג'יל: אני ממשרד הכלכלה.

סיגל מרד אברג'יל: ככל שאני מעודכנת, הנושא הזה בכלל לא נמצא אצלנו.

סיגל מרד אברג'יל: אני רוצה לבדוק את התכתובות האחרונות ואני אעדכן.

סיגל מרד אברג'יל: לפי מה שאני יודעת, את ההבהרות המקצועיות שמשרד התחבורה היה אמור לקבל מאתנו, הוא קיבל.

סיגל מרד אברג'יל: ההיערכות לא נדרשת מצדנו.

סיגל מרד אברג'יל: אני מוכנה לקחת את זה, לבדוק את זה שוב ולהעביר תשובה.

אבי דיכטר: אני מבקש בתוך שבוע להעביר תשובה בכתב לוועדה על הסטטוס של זה.

אבי דיכטר: מבחינתי האחריות היא של משרד הכלכלה שהכדור לכאורה נמצא בידיו.

אבי דיכטר: אם לא, תסבירו לנו היכן נמצא הכדור.

סיגלית ואקיל ברקאי: התקנות הבאות, חוק להארכת תוקף של תקנות שעת חירום (פיקוח על כלי שיט).

סיגלית ואקיל ברקאי: הוצעה הצעה שלנו לתיקון שלא התקבלה על ידי משרד המשפטים.

סיגלית ואקיל ברקאי: נבחנת כרגע מסגרת.

סיגלית ואקיל ברקאי: אנחנו ממתינים לתשובות של משרד המשפטים אבל בעיקרון נבחנת אופן המסגרת איך לקבוע את ההסדרים האלה, אם במסגרת החוק, אם לא במסגרת החוק אלא במסגרת הסדרים אחרים.

סיגלית ואקיל ברקאי: במקביל אנחנו גם פועלים מול משרד הביטחון לחידוד הצרכים, לבקשת משרד המשפטים.

סיגלית ואקיל ברקאי: אנחנו כן משתדלים לקדם את זה בהקדם ולגבש את הדרך לקביעת ההסדר הזה.

אבי דיכטר: אם אני מבין נכון, זה סיפור שכבר נמשך כמעט עשור.

סיגלית ואקיל ברקאי: התזכיר שלא התייחס לזה פורסם ב-2008.

סיגלית ואקיל ברקאי: יש תזכיר חוק כללי שמדבר על ביטחון בספנות והנושא הזה מעשה משולב בתוך תזכיר החוק הזה אבל במנותק מתזכיר החוק אנחנו פועלים ספציפית לגבי נושא שעת החירום כדי לנסות לגבש אותו ולהסדיר אותו.

אבי דיכטר: מה לוח הזמנים הצפוי ובמי הוא תלוי?

סיגלית ואקיל ברקאי: אנחנו פועלים במקביל.

סיגלית ואקיל ברקאי: אנחנו גם ממתינים לקבל הערות פרטניות יותר ממשרד המשפטים כדי למקד יותר את הבעייתיות מבחינתם וגם פועלים מול משרד הביטחון כדי לנסות לגדר כמה שיותר את הצרכים כדי שנוכל להעביר למשרד המשפטים את ההסברים שלנו, כדי שהם יחליטו וכולנו נחליט באיזו מסגרת זה ייקבע.

סיגלית ואקיל ברקאי: זה נתון להחלטת משרד המשפטים שלא קיבל את העמדה שלנו.

ישי יודקביץ': במשרד הביטחון זה נמצא במספר דיסציפלינות במערכת.

ישי יודקביץ': מומחי הדין הבינלאומי, דיני הים, רח"ל מתעניינים בהצעת החוק הזאת.

ישי יודקביץ': אנחנו כאן בדיאלוג עם המשרד.

ישי יודקביץ': גם התחלפו בעלי תפקידים בחיל הים וחיל הים הוא מאוד משמעותי כאן בהצעת החוק הזאת של חוק הספנות (ביטחון).

אבי דיכטר: מישהו רוצה להעיר?

אבי דיכטר: מיכל?

מיכל רוזין: נסתתמו טענותיי.

אבי דיכטר: זו מהפכה.

מיכל רוזין: נכון, עוד ביום האישה הבינלאומי.

מיכל רוזין: אני מתחילה לחשוב שהפתרון הוא שאנחנו על כל דבר כזה נושיב כאן בחדר לא אותם שהם ייתנו לנו את אותן תשובות גם בעוד חצי שנה ובעוד שנה אלא את הנציג של חיל הים, את הנציג של משרד הביטחון, את נציג משרד הכלכלה, את נציג משרד המשפטים וביחד ננסה להבין היכן זה תקוע.

מיכל רוזין: זה אבסורד, אבל אין ברירה אחרת כי כך נמשיך לשמוע את אותם טיעונים.

עידו בן יצחק: עם כל חילופי הדברים והתפקידים, השאלה לאן זה מתכנס בסוף.

סיגלית ואקיל ברקאי: אנחנו באמת עושים מאמצים מאוד מאוד מרובים כדי לקדם את תזכיר החוק ואנחנו מנסים בכמה מישורים לסגור את כל הנקודות הפתוחות, כולל לקבוע את ההסדרה של נושא שעת החירום.

סיגלית ואקיל ברקאי: זה תזכיר חוק שממש נמצא בראש סדר העדיפויות שלנו לקידום שלו.

סיגלית ואקיל ברקאי: הוא פשוט נושא יחסית מורכב שכרוך בהרבה מאוד סוגיות, גם סמכויות בינלאומיות, סמכויות אכיפה וצרכים גם ביטחוניים, כלכליים וכולי.

סיגלית ואקיל ברקאי: אנחנו מקדמים את זה וזה בהליכים מאוד מאוד מואצים.

אבי דיכטר: אני באמת מקבל את הקושי שהוצג כאן לגבי החוק הזה כי הוא באמת מורכב מאוד גם במהות שלו וגם בתקופה שלו.

אבי דיכטר: אני חושב שבעשור האחרון באמת זזו כמה דברים גם בנושא הזה.

אבי דיכטר: יחד עם זאת, אני אומר לכם שזה לא סביר שבתחלופה של הכנסת, של חברי הכנסת וחברי הכנסת בוועדות, להפגיש את התחלופה הזאת עם התחלופה בחיל הים, עם התחלופה במשרדים האחרים, זה סיפור שעלול להיות רב עשרוני.

אבי דיכטר: אני אומר שאנחנו צריכים להתחיל להתכנס מבחינתנו ולו בהבנה לאן אנחנו הולכים עם החוק הזה והאם יש ממנו רכיבים שקשורים בשעת חירום שניתן לבודד אותם בחוק נפרד.

אבי דיכטר: אני מבקש בכל מקרה לקיים דיון במהלך חודש יוני, דיון על החוק זה, דיון סטטוס, עם נציגים שיודעים לתת תשובות מקצועיות, ולא רק משפטיות, כדי להבין לאן אנחנו הולכים עם החוק הזה.

אבי דיכטר: משפטית אני כן רוצה להבין האם ניתן לפצל את החלק האזרחי לשעת חירום לחוק נפרד.

אבי דיכטר: אני לא יודע אם זה הכיוון, אבל זאת אחת המחשבות שצצות בראשי.

אבי דיכטר: אני לא רוצה לפתח את זה עכשיו כי צריך באמת לשבת כאן עם כלל הגופים.

אבי דיכטר: במהלך יוני נעשה על זה זום כדי לנסות ולהבין.

אבי דיכטר: אני יודע, השתכנעתי שזה באמת חוק מורכב אבל בכל אופן, עברו עשר שנים.

סיגלית ואקיל ברקאי: אני יכולה להגיד לך שאחת הסוגיות אותה אנחנו בודקים, במקביל, היא לנסות לפצל את זה מהחוק אבל לשם כך אנחנו פועלים ספציפית גם לגבי שעת חירום וגם לגבי החוק.

אבי דיכטר: בסדר גמור.

אבי דיכטר: קלעתי לדעת גדולים.

אבי דיכטר: יכול להיות שנעזור לכם.

אבי דיכטר: הוועדה לא נרתעת מלדון בסוגיה לפני שהיא הסתיימה במשרדים או בגופים.

אבי דיכטר: היא יכולה להיכנס כגורם משתתף.

אבי דיכטר: לא נפריע, מקסימום אנחנו יכולים לעזור.

סיגלית ואקיל ברקאי: עוד חוק אחד, צו פיקוח על מצרכים ושירותים (הפעלת רכבל).

סיגלית ואקיל ברקאי: כמו שאמרתם וכמו ששר התחבורה כתב במכתב שלו ב-31 בינואר, אכן הרשות הארצית לתחבורה ציבורית עורכת בדיקה מאוד מאוד מקיפה לגבי יכולות השימוש ברכבל לצורך שימושים לא רק תיירותיים אלא שימושים לתחבורה ציבורית.

סיגלית ואקיל ברקאי: נעשית בדיקה אל מול שימושים שנעשים בעולם.

סיגלית ואקיל ברקאי: נבחנת השאלה אם כאשר נעשה את ההסדרה, ההסדרה תהיה באמת בראייה עתידית ולא רק לצורך הפתרון הספציפי הנקודתי.

אבי דיכטר: אני לא מבין למה זה קשור בשעת חירום?

מיכל רוזין: גם אני לא.

עידו בן יצחק: צו פיקוח.

סיגלית ואקיל ברקאי: זה בצו פיקוח ואנחנו רוצים לשמר את ההסדר לגבי הרכבל.

סיגלית ואקיל ברקאי: השאלה אם ההסדר הוא ספציפי רק נקודתי למה שקיים היום או בראייה ארצית תחבורתית יותר רחבה.

אבי דיכטר: מה לוח הזמנים של בדיקה כזאת?

מיכל רוזין: סליחה, יש כאן עניין למשרד הביטחון?

מיכל רוזין: חוץ מעניין תחבורתי תיירותי, אני לא מצליחה לחשוב על עוד דבר, יש עניין למשרד הביטחון ברכבל?

מיכל רוזין: הבנתי את העניין של השיט, של הים, ואני יכולה להבין שהתחום משתנה.

מיכל רוזין: לא ידעתי שיש חמישה רכבלים.

עידו בן יצחק: אני ספרתי חמישה.

עידו בן יצחק: אולי יש יותר אבל אני לא יודע.

סיגלית ואקיל ברקאי: זה תחום שהיום כן מתפתח בעולם וכן נעשה בו שימוש לתחבורה ציבורית ולא רק להעלות אנשים לכל מיני מתקנים ולהוריד אותם.

סיגלית ואקיל ברקאי: אנחנו רוצים לוודא שאם אנחנו עושים שימוש בכלי הזה, אם אפשר לרתום אותו גם לתחבורה הציבורית, נעשה בו שימוש.

אבי דיכטר: סתם לשם סקרנות.

אבי דיכטר: הכרמלית היא רכבל?

סיגלית ואקיל ברקאי: אני חושבת שכן.

מיכל רוזין: זה הרכבל היחידי עליו חשבתי.

ישי יודקביץ': לא.

ישי יודקביץ': יש במנרה.

אבי דיכטר: משהו שמשמש כבר הרבה שנים ככלי תחבורה ציבורי.

אבי דיכטר: מנרה הוא תיירותי.

אבי דיכטר: מצדה, תיירותי.

מיכל רוזין: גם הכרמלית הוא כבר תיירותי.

אבי דיכטר: החרמון תיירותי, מעט ימים בשנה.

סיגלית ואקיל ברקאי: בכל מקרה, כל הסדרה של הנושא הזה, מבחינת איך שאנחנו רואים את זה, צריכה כן להיות יותר מערכתית ולשקול אפשרויות לשימוש בכלי הזה.

סיגלית ואקיל ברקאי: לכן צריך לבחון את אופן ההסדרה שלו.

סיגלית ואקיל ברקאי: הבחינה נעשית על ידי הרשות הארצית לתחבורה ציבורית שצריכה להחליט בעניין הזה וזאת בדיקה שאורכת זמן.

מיכל רוזין: יש לי שאלה.

מיכל רוזין: יש כבר חוק לרכבת תחתית במדינת ישראל?

סיגלית ואקיל ברקאי: במסגרת החיקוקים של הרכבת הקלה.

מיכל רוזין: למה אנחנו צריכים עכשיו לחוקק כאשר אולי בעוד עשרים שנים יחליטו שאיזשהו רכבל הוא גם משמש להסעת נוסעים?

מיכל רוזין: למה אנחנו צריכים עכשיו לפתור את זה?

מיכל רוזין: אני באמת לא מצליחה להבין.

אבי דיכטר: היא אומרת לך שיש רכבל שהוא משמש להסעת נוסעים.

מיכל רוזין: תחבורה ציבורית.

מיכל רוזין: איזה?

אבי דיכטר: הכרמלית.

מיכל רוזין: יש לו קו, יש לו מספר?

מיכל רוזין: שום דבר.

מיכל רוזין: הוא תיירותי לחלוטין.

אבי דיכטר: הכרמלית?

מיכל רוזין: כן.

ישי יודקביץ': לא.

ישי יודקביץ': הכרמלית היא לא תיירותית.

ישי יודקביץ': היא לא רלוונטית כל כך אבל היא לא תיירותית.

מיכל רוזין: האם כל החוקים של תחבורה ציבורית חלים לחלוטין על הכרמלית?

סיגלית ואקיל ברקאי: אני מצטערת, אני מנסה לברר קצת יותר פרטים לגבי הרכבל.

סיגלית ואקיל ברקאי: שוב, זה נמצא בבדיקה ברשות הארצית.

סיגלית ואקיל ברקאי: כרגע זאת לא שאלה של הלשכה המשפטית.

סיגלית ואקיל ברקאי: אנחנו ממתינים לבדיקה שלהם בעניין הזה.

סיגלית ואקיל ברקאי: זאת בדיקה שהם מבצעים היום.

אבי דיכטר: אני חייב לומר שהתשובה לא מספקת כמו שנהוג לומר בבתי הספר.

מיכל רוזין: אתה איש מאוד מנומס.

אבי דיכטר: אחרי שקוראים לו רוצח בשידור חי, אני איש מנומס.

אבי דיכטר: אין ספק.

מיכל רוזין: גם רוצחים יכולים להיות מנומסים כמו שלוחמים יכולים להיות מטרידים ואנסים.

מיכל רוזין: זה לא שייך אחד לשני.

סיגלית ואקיל ברקאי: אנחנו נבצע בדיקה מקצועית מקיפה לפני שעושים הסדרה ולו רק בשביל לפתור בעיה נקודתית.

סיגלית ואקיל ברקאי: אני לא חושבת שלפתור בעיה סתם בביטול או בסתם קביעה של איזשהו הסדר כלשהו באיזשהו מקום הוא נכון.

סיגלית ואקיל ברקאי: כשאתה מנסה להחליף איזשהו הסדר ולקבוע הסדר, אתה בודק את זה באופן רחב.

סיגלית ואקיל ברקאי: חקיקה היא לא חקיקה למחר והיא לא חקיקה למחרתיים אלא היא אמורה להסדיר משהו מקיף יותר וזה לא נכון לפתור משהו שהוא רק לתת פלסטר.

מיכל רוזין: יכול להיות שמחר יהיו חלליות שיטוסו לחלל וייקחו אותנו, אבל בינתיים עדיין אין כאלה חלליות ולכן עוד אין חוק שקובע מה יקרה בתחבורה הציבורית שתיקח אותי לירח.

סיגלית ואקיל ברקאי: אבל יש לך את הכרמלית.

מיכל רוזין: החקיקה כאן משתנה.

סיגלית ואקיל ברקאי: יכול להיות, אבל אני לא מדברת על משהו שלא קיים.

סיגלית ואקיל ברקאי: חלליות, הלוואי שייקחו אותנו לירח ושיהיו מכוניות שיטוסו.

סיגלית ואקיל ברקאי: אני אשמח מאוד שיהיו גם רכבים שיעופו על הכביש.

מיכל רוזין: זה לא יקרה.

סיגלית ואקיל ברקאי: יכול להיות שאם נחפש, נמצא דרך, משהו שמסדיר מה מטיס אותנו לחלל, אבל לגבי הכרמלית, זה קיים, זה משהו שמשמש היום, וזה לא נכון לעשות משהו שיפתור רק כדי לסגור את מצב החירום הספציפי.

אבי דיכטר: הוועדה הזאת לא עוסקת עכשיו בכל הסוגיות, בין אם שיפור התחבורה או בין אם שיפור השיט במדינת ישראל.

אבי דיכטר: אנחנו עוסקים בנושא מאוד מאוד ספציפי והחיבור של זה לתקנות שעת חירום.

אבי דיכטר: אנחנו רוצים לנתק בין דבר אנכרוניסטי.

אבי דיכטר: הרי עוסקים בזה מפני שכולם מבינים שזה אנכרוניסטי, אלא שמחפשים את הקונסטרוקציה המשפטית ההולמת, המכבדת והנכונה שאפשר לעשות את הניתוק הזה בלי לגרום נזק.

אבי דיכטר: זאת הסיבה שיורדים ממאות לעשרות רבות ועכשיו אנחנו בעשרות מעטות ואנחנו באמת רוצים להגיע למצב שמה שיהיה מחובר לחוקי חירום, יהיה באמת משהו שהוא מצדיק את זה.

אבי דיכטר: במציאות עכשיו אי אפשר להתחבר עם הרכבל בישראל למצב חירום.

אבי דיכטר: איך שאתה לא מסובב את זה, זה לא מצליח להתחבר.

אבי דיכטר: הוועדה הזאת לא יכולה לתת גושפנקא לאבסורדים.

אבי דיכטר: אם משרד התחבורה רוצה לבדוק את הבדיקה המעמיקה, זה לגיטימי אבל אי אפשר לתלות את הוועדה על חבל עד שיהיה דבר כזה כשאין לוח זמנים מוגדר.

אבי דיכטר: זה משהו פתוח שהוועדה לא יכולה לקבל.

אבי דיכטר: אני יודע שאת לא יכולה לספק לנו את התשובה המקצועית לנושא הזה אבל בעיקר לא את לוח הזמנים.

אבי דיכטר: אנחנו לא יכולים להיות תלויים בערפל כשאין לנו מושג האם זו בדיקה של חודש, של שנה או של שנים.

סיגלית ואקיל ברקאי: לא.

סיגלית ואקיל ברקאי: הבדיקה נעשית בצורה מהירה כדי להגיע ללוחות זמנים.

אבי דיכטר: אנחנו מבקשים לקבל תשובה עד חודש מאי לגבי לוחות זמנים מוגדרים או לחילופין, מה שנראה – אני חייב לומר, באינטואיציה של הוועדה – לא ממש מחובר למצב חירום עם תשתית הרכבלים.

אבי דיכטר: באינטואיציה, אנחנו לא יכולים לחבר בין הדברים האלה ואני חושב שזאת אינטואיציה לא רק של הוועדה אלא גם שלכם.

אבי דיכטר: גם לגבי הכרמלית.

סיגלית ואקיל ברקאי: הכרמלית היא אמצעי תחבורה ציבורי.

אבי דיכטר: כן, אבל אני לא יודע אם היא רכבל או רכבת.

אבי דיכטר: אמנם היא מחוברת לכבל.

אבי דיכטר: אנחנו מבקשים לקבל מסגרת יותר ברורה מבחינת הוועדה בסוגיה הזאת.

עידו בן יצחק: הנושאים האחרים של משרד התחבורה, יש חמישה צווים במסגרת חוק רישוי שירותים לרכב בוועדת הכלכלה.

עידו בן יצחק: אני יכול להגיד לכם שעדכנו אותי ממשרד הכלכלה שהשאיפה שלהם היא להשלים את חקיקת החוק עד סוף המושב ולהביא את זה לקריאה שנייה ושלישית בתחילת מושב הקיץ.

עידו בן יצחק: אלה השאיפות שלהם.

סיגלית ואקיל ברקאי: זה עובד.

אבי דיכטר: גם כאן

אבי דיכטר: אנחנו מבקשים מחברת הכנסת מיכל רוזין להפעיל את כל כובד משקלה בוועדת הכלכלה כדי להביא לגמר את הנושא הזה במושב הזה.

עידו בן יצחק: אולי שאלה בהקשר הזה.

עידו בן יצחק: האם לאחר חקיקת החוק הזה יידרשו עוד התקנת תקנות או שדי בחקיקת החוק כדי להסיר את הצווים האלה מסדר יומנו?

סיגלית ואקיל ברקאי: אני אצטרך לבדוק את זה.

עידו בן יצחק: משרד הבריאות.

הדר ראדה: לגבי 22 הצווים והתקנות.

עידו בן יצחק: חוק המזון כבר מאחורינו.

הדר ראדה: בוא נגיד שזה לקח לנו משאבים לא מעטים.

עידו בן יצחק: נכון.

הדר ראדה: לגבי שלושת הצווים האחרים.

הדר ראדה: צו פיקוח על מצרכים ושירותים (תמרוקים), התקנות הובאו לוועדה בכנסת הקודמת ועכשיו מאחר והכנסת התפזרה, הדיונים נפתחו מחדש.

הדר ראדה: יש דיונים פנימיים גם מול התעשייה ואנחנו מקווים שזה יועבר בחודשים הקרובים שוב לוועדה.

הדר ראדה: לגבי פיקוח על מצרכים ושירותים (תכשירים להדברת מזיקים).

הדר ראדה: הופץ תזכיר חוק.

הדר ראדה: בעצם אין שינוי וגם זה בדיונים פנימיים.

הדר ראדה: לגבי צו פיקוח על מצרכים ושירותים (מכשירי קרינה ולטיפול רפואי), כרגע עובדים על התקנות ולפי מה שהבנתי משיחה שקיימתי אתמול, העבודה היא בעיצומה.

הדר ראדה: אני לא יודעת להגיד מבחינת לוח זמנים.

הדר ראדה: אלה הצווים שלנו.

אבי דיכטר: תמרוקים.

אבי דיכטר: מה בדיוק הסיפור הזה של התמרוקים?

אבי דיכטר: כל ישיבה זה עולה.

אבי דיכטר: סליחה על הבורות, אבל מה בדיוק הקשר בין תמרוקים למצב חירום?

מיכל רוזין: כמו עם מזון.

מיכל רוזין: אותו הדבר.

ישי יודקביץ': זה מחייב רגולציה.

מיכל רוזין: הוא שואל למה זה היה מראש קשור למצב חירום.

הדר ראדה: כך זה הוסדר מראש.

עידו בן יצחק: חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים שנחקק ב-1958, נקבע שתוקפו מותנה בהכרזה על מצב חירום.

עידו בן יצחק: החוק הזה מאפשר להסדיר כל מיני תחומים.

עידו בן יצחק: בעיקרו הוא נועד באמת למצבי חירום אבל הוא היה כלי נוח להסדרה מהירה לאורך השנים, בשנות ה-60 וה-70 בעיקר, של כל מיני נושאים.

מיכל רוזין: מאוד מוזר.

מיכל רוזין: הייתה ממשלה עם רוב הכי גדול מאי פעם והיא יכלה להעביר מה שהיא רוצה אבל היא השאירה לנו את כל החבילות האלה.

אבי דיכטר: נשארנו עם פקודות מנדטוריות.

מיכל רוזין: למה זה בעצם תקוע היום?

מיכל רוזין: בעיקר מול התעשייה?

הדר ראדה: תעשייה ודיונים פנימיים.

הדר ראדה: חילופי מנכ"לים אצלנו.

מיכל רוזין: זה אני מבינה פרוצדורלית, אבל יש מחלוקות?

הדר ראדה: אני לא יודעת להגיד אם יש מחלוקות עמוקות או שזה רק בדיונים.

אבי דיכטר: אני מודה שלא הצלחתי להבין מכל הסיפור היכן זה מופיע.

אבי דיכטר: במהלך 2016 כמעט כל הדברים כאן אמורים להסתיים ולהגיע לאישור הכנסת.

אבי דיכטר: זה מה שמופיע בתשובות שקיבלנו.

אבי דיכטר: אני לא יודע אם זה מרץ 2016, אם זה דצמבר 2016, זה נשמע לי משהו פלואידי שהוועדה לא יודעת להתחבר לזה.

אבי דיכטר: אני לא מצליח להבין למה אין לנו לוחות זמנים יותר ריאליים.

הדר ראדה: אני לא יודעת לומר לוח זמנים מדויק.

הדר ראדה: אנחנו נעשה את הבירורים וננסה לנקוב בלוח זמנים.

אבי דיכטר: חילופי מנכ"לים וכולי, אנחנו לא יכולים להתחבר לכל החילופים האלה.

אבי דיכטר: זאת אומרת, אנחנו מתחלפים, המנכ"לים מתחלפים, היועצים המשפטיים מתחלפים, התמרוקים מתחלפים.

אבי דיכטר: אנחנו לא יכולים להתחבר ללוח זמנים שאין לו מסגרת הגיונית.

אבי דיכטר: בנושא הזה של שלושת הצווים וההכרזה, אני מבקש עד סוף מאי לקבל סטטוס מדויק עם לוחות זמנים סבירים ולא לומר במהלך השנה הקרובה ולא משפטים ספרותיים שלא מתאימים לוועדה ואני חושב שגם לא למשרדים.

הדר ראדה: בסדר.

עידו בן יצחק: משרד הכלכלה.

סיגל מרד אברג'יל: יש לנו שלושה נושאים.

סיגל מרד אברג'יל: אני מניחה שבצבעים אנחנו מככבים תחת הצבעים האדומים והצהובים.

אבי דיכטר: אני רוצה לומר לך ולעצמנו.

אבי דיכטר: אנחנו לא רגילים כוועדה להוציא מכתבים ענייניים ולא לקבל עליהם תשובות.

אבי דיכטר: אני חושב שאתם ומשרד הפנים לא השבתם לוועדה.

עידו בן יצחק: שלושה משרדים.

עידו בן יצחק: כלכלה, פנים ואוצר.

אבי דיכטר: מהאוצר לא קיבלנו תשובה?

עידו בן יצחק: לא.

אבי דיכטר: לא לתת תשובה לוועדה, זה לא סביר.

סיגל מרד אברג'יל: אני מסכימה לחלוטין.

סיגל מרד אברג'יל: אני ממש לא מתווכחת עם הדבר הזה.

אבי דיכטר: אני אומר את זה כהערה כי זה כבר לא לגופו של עניין אלא זה על גופו של העניין.

סיגל מרד אברג'יל: לגבי סעיף 11(1) לחוק שעות עבודה ומנוחה.

סיגל מרד אברג'יל: בנושא הזה במהלך הקדנציה הקודמת של הממשלה הוקם צוות בין-משרדי פנים-ממשלתי בו בעצם היו חברים נציגי משרד האוצר, כלכלה, תיירות, תחבורה ומשפטים והצוות דן בשינויים אפשריים לחוק שעות עבודה ומנוחה.

סיגל מרד אברג'יל: בראש הצוות עמדו המשנה למנכ"ל במשרד הכלכלה והיועץ המשפטי של המשרד.

סיגל מרד אברג'יל: הצוות הציע מתווה לאופן העסקה של עובדים בשעות עבודה גמישות וההסדר הזה בעצם אמור היה להחליף את ההיתר הכללי להעסקת עובדים שנשען על מצב החירום שחל במדינה.

סיגל מרד אברג'יל: המתווה הופץ לציבור.

סיגל מרד אברג'יל: הצוות התכנס מספר פעמים, דן בהערות שהתקבלו מהציבור.

סיגל מרד אברג'יל: אחרי שנכנס שר הכלכלה אריה דרעי לתפקידו כשר הכלכלה, ובהתאם להנחייתו, התכנס הצוות לעוד ישיבה נוספת ב-8 באוקטובר 2015 ובהתאם להכוונה שלו בעצם דנו בעוד אפשרויות להסדרה.

סיגל מרד אברג'יל: נכון להיום אני יכולה לומר שמתקיימת הידברות בין המשרד לבין ארגוני מעסיקים והסתדרות העובדים הכללית החדשה לצורך בחינת ההמלצות שהועלו במסגרת עבודת הצוות.

סיגל מרד אברג'יל: אני לא מסוגלת ולא יודעת לתת לוחות זמנים לסיום בהקשר הה.

מיכל רוזין: את יודעת להגיד היכן הבעיות?

מיכל רוזין: איפה זה תקוע?

מיכל רוזין: האם זה סיפור של עובדים זרים?

סיגל מרד אברג'יל: לא.

סיגל מרד אברג'יל: זה לא סיפור של עובדים זרים.

סיגל מרד אברג'יל: זה סיפור שנוגע לכל המשק.

סיגל מרד אברג'יל: זה סיפור שמצריך הסכמות של ההסתדרות, של נציגי מעסיקים.

סיגל מרד אברג'יל: זה לא נושא בו גם הממשלה יכולה לבוא ולהנחית ולהגיד שכך זה יהיה.

סיגל מרד אברג'יל: זה נושא שהוא מורכב ולכן בעצם בתחילת הדרך ניסו להגיע להסכמות עם אותם גופים ולא הגיעו.

סיגל מרד אברג'יל: לכן בסופו של דבר לקחו צעד אחורה ואמרו שננסה לגבש פנים ממשלתית מה אנחנו חושבים שנכון ונשים את זה על השולחן כמצע לדיון ואת זה בעצם עשו.

סיגל מרד אברג'יל: עכשיו מדברים על החלופות.

סיגל מרד אברג'יל: בגלגולים הקודמים של הדיונים בוועדה הזאת עלתה הצעה להביא לכאן את נציגי המעסיקים, להביא את ההסתדרות, ובעצם לנהל את השיח הזה כאן.

סיגל מרד אברג'יל: אנחנו חשבנו שזה נכון וראוי אבל זה לא קרה.

אבי דיכטר: זה לא קרה, כי מה?

אבי דיכטר: כי הוועדה לא זומנה או כי הם לא הגיעו?

סיגל מרד אברג'יל: אני לא יודעת.

עידו בן יצחק: הם לא הגיעו.

עידו בן יצחק: הייתה שביתה גדולה במשק.

מיכל רוזין: בהסתדרות יש רוח חדשה.

מיכל רוזין: היושב ראש אבי ניסנקורן מקדם דברים באופן מהיר יותר ובשיתוף פעולה עם שרגא ברוש.

מיכל רוזין: שיתוף פעולה מלא.

מיכל רוזין: אני הצלחתי להעביר החלטה חדשה בהסכם הקיבוצי החדש שהממשלה סירבה להעביר בחקיקה.

מיכל רוזין: הצלחתי להעביר אתם את זה תוך כמה חודשים.

מיכל רוזין: יש גם שיתוף פעולה ביניהם וגם הסכמות.

מיכל רוזין: אני מציעה שנפנה לשניהם כדי לנסות להבין האם זה יכול כבר להיות בקרוב.

אבי דיכטר: זאת אומרת, ההסתדרות, המעסיקים והמשרד.

סיגל מרד אברג'יל: כן.

סיגל מרד אברג'יל: יש כאן כמה משרדי ממשלה שהם רלוונטיים.

אבי דיכטר: את אומרת שהוקמה ועדה משותפת.

סיגל מרד אברג'יל: ישב צוות בין-משרדי שבעצם גיבש המלצות וגיבש דרכים שונות לטפל בהסדר שקיים היום והציע חלופות לפתרון.

סיגל מרד אברג'יל: הניח את החלופות לדיון עם אותם נציגים ועל זה בעצם מדברים עכשיו.

סיגל מרד אברג'יל: אני חושבת שבמקביל לעבודה הממשלתית שנעשית עם ההסתדרות ועם המעסיקים, אם יבוא גם שיח כזה מהכנסת, אני חושבת שזה יעזור ויקדם.

מיכל רוזין: אתם יכולים להעביר לנו את ההמלצות של הצוות הבין-משרדי שהועברו למעסיקים ולהסתדרות?

סיגל מרד אברג'יל: אני אבקש.

סיגל מרד אברג'יל: בסדר.

אבי דיכטר: אנחנו רושמים לעצמנו לקבל את ההמלצות כפי שביקשה חברת הכנסת רוזין.

אבי דיכטר: דבר שני, עד תחילת יוני אנחנו מבקשים לקבל את הסטטוס ולוחות זמנים צפויים ואם נראה שהסיפור לא מתקדם, אנחנו במהלך יוני נזמן פגישה עם המשרדים, עם הצוות הבין-משרדי, עם המעסיקים או מייצגי המעסיקים.

אבי דיכטר: ברוש הוא התאחדות התעשייה.

מיכל רוזין: אתו מגיעים לכל ההסכמות לגבי ההסכמים הקיבוציים ולגבי כל שינוי ביחסי עבודה.

אבי דיכטר: כדי לנסות ולהבין את הפוטנציאל להתקדם.

אבי דיכטר: יסתבר לנו שאין פוטנציאל להתקדם, הכנסת לא יכולה להמתין לנצח וגם אין לה כוונה כזאת, לוועדה בוודאי לא, ונצטרך להחליט מה אנחנו עושים בנושא הזה.

סיגל מרד אברג'יל: נושא שני הוא צו הפיקוח על יהלומים (יבוא ויצוא).

סיגל מרד אברג'יל: אנחנו בדיון הקודם עדכנו שאנחנו לקראת הפצה של תזכיר חוק, הגם שבעצם בוצעה עבודה אינטנסיבית סביב טיוטת תזכיר חוק שאמורה הייתה להחליף את הצו.

סיגל מרד אברג'יל: ביום ה-1 בינואר 2016 נכנסה לתוקף החלטת ממשלה מספר 2118 מה-22 לאוקטובר 2014 שמחייבת כל רגולטור, כשהוא בא לקבוע רגולציה חדשה, לבצע תהליך של בחינת השפעות הרגולציה החדשה.

סיגל מרד אברג'יל: בעניין הזה, טרם הפצת התזכיר של היהלומים, אנחנו נמצאים בעבודה על תהליך בהקשר של היהלומים ובימים האחרונים גם קיבלנו את ההערות של ענף היהלומים לתזכיר, כך שבוודאי שניקח אותן בחשבון גם במסגרת התהליך שמתבצע.

אבי דיכטר: לפיכך מה לוח הזמנים הצפוי לתזכיר?

סיגל מרד אברג'יל: קשה לי לומר כי בעצם הפצת התזכיר מעוקבת עד שייבחנו הדברים הנדרשים במסגרת הליך ה-ריה.

סיגל מרד אברג'יל: הליך ה-ריה בוחן האם בכלל הקונספט שמציעים הוא הקונספט הנכון, האם יש אפשרויות אחרות לטפל בבעיות לשמן בעצם חושבים לחוקק, מה המשמעויות הכספיות של החוק וכן שורה של פרמטרים שמוגדרים במסגרת אותה החלטת ממשלה.

סיגל מרד אברג'יל: נכון להיום כל תזכיר חוק חדש שמופץ לאחר ה-1 בינואר 2016 חייב לעבור הליך ריה כתנאי להפצתו במערכת התזכירים.

סיגל מרד אברג'יל: לגבי תקנות ההסדר אומר שהחל מיוני 2016 כל הפצה של תקנות גם כן מחייבת.

סיגל מרד אברג'יל: לפני שמביאים תקנות לאישור ועדה, חייב להיות תהליך כזה.

סיגל מרד אברג'יל: זה לעניין היהלומים.

אבי דיכטר: מיכל, את רוצה להתייחס?

מיכל רוזין: על יהלומים אין לי מה לומר.

סיגל מרד אברג'יל: לגבי צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (התקנת מעליות ומתן שירות למעליות).

סיגל מרד אברג'יל: קיבלנו הערות מגורמים שונים, עקב התמשכות ההליכים וזה שטיוטת החוק עדיין לא הובאה לאישור ועדת שרים לחקיקה.

סיגל מרד אברג'יל: כרגע הטיוטה הועברה שוב ללשכת השר לצורך העלאתה לסדר היום של ועדת שרים לחקיקה ואני מקווה שזה ייעשה בשבוע הקרוב.

סיגל מרד אברג'יל: אני לא יכולה להתחייב על כך שזה יהיה בשבוע הזה.

סיגל מרד אברג'יל: זה נמצא בלשכת השר.

מיכל רוזין: שר הכלכלה?

סיגל מרד אברג'יל: שר הכלכלה והתעשייה.

מיכל רוזין: הוא ביטל נסיעה.

מיכל רוזין: יש לו זמן.

מיכל רוזין: הוא פנוי.

סיגל מרד אברג'יל: נושא נוסף שלנו שקיים נמצא בכנסת וזה הנושא של צעצועים מסוכנים.

עידו בן יצחק: זה חלק מהדברים שנמצאים על שולחן הכנסת ובו לא התחילו בכלל דיונים.

סיגל מרד אברג'יל: נכון.

עידו בן יצחק: זה עבר רציפות בקיץ.

סיגל מרד אברג'יל: זה אומר שאם זה לא יתחיל, כבר לא נוכל להחיל עליו רציפות ונחזור לנקודת ההתחלה.

מיכל רוזין: דנו בזה בכנסת הקודמת.

מיכל רוזין: זאת סוגיה מאוד לא פשוטה.

מיכל רוזין: כל רובה צעצוע היום נראה כמו רובה אמיתי.

סיגל מרד אברג'יל: לכן צריך את הפיקוח.

אבי דיכטר: אני לא רוצה להיכנס לנישה של ועדה אחרת, אבל בכל אופן זה נימוק מזרז ולא נימוק מעכב.

מיכל רוזין: אני אומרת שהיו על זה הרבה דיונים בכנסת קודמת ואיכשהו זה נתקע.

אבי דיכטר: אני מניח שכשיש אסון, כמו שהיה עכשיו עם האופניים החשמליים, ועדת הכלכלה התכנסה בדחיפות.

אבי דיכטר: כשיש אסון, הוועדה יודעת להתכנס מהר.

אבי דיכטר: אתה יכול להבין שבנושא צעצועים מסוכנים, הם נקראים מסוכנים לא בגלל שהם תמימים.

אבי דיכטר: אז מה, נחכה שיהיה אסון ואז נעשה דיון?

מיכל רוזין: באמת זה אחלה דיון לפורים.

מיכל רוזין: אני לא צוחקת.

מיכל רוזין: בשיא הרצינות.

מיכל רוזין: אני אגיד לאיתן.

מיכל רוזין: לדעתי זה טיעון משכנע.

אבי דיכטר: ידוע בישראל שברטה בצד הפלשתיני, היא מדינת צעצועים.

אבי דיכטר: שם קונים צעצועים מסוכנים ושם זה רץ.

אבי דיכטר: אנחנו נצפה לשמוע ממך את התשובה לגבי ועדת הכלכלה.

אבי דיכטר: לגבי הדברים האחרים שעלו כאן, אני מבין שיש כאן דברים שהם הרבה יותר כבדים.

אבי דיכטר: סוגיית היהלומים, אני מודה שבדומה לסיפור של הרכבל או התמרוקים, להבדיל כמובן, אבל לא אלף אלפי הבדלות אלא משהו שנראה לא לגמרי מחובר לשעת חירום ואני לא מצליח להבין את החיבור הזה או את הקושי לנתק את זה.

אבי דיכטר: אנחנו בכל מקרה מבקשים לקבל את הסטטוס ולוחות זמנים עד סוף מאי כדי להחליט ביוני איך לטפל בזה.

עידו בן יצחק: לגבי המעליות את אומרת שהשאיפה היא להביא את זה לוועדה.

סיגל מרד אברג'יל: אנחנו העברנו את זה.

אבי דיכטר: למי העברתם את זה?

סיגל מרד אברג'יל: ללשכת השר.

אבי דיכטר: אנחנו לא עושים הבחנה בין הייעוץ המשפטי של המשרד לבין מנכ"ל המשרד לבין שר המשרד.

אבי דיכטר: מבחינתנו זה משרד.

אבי דיכטר: משרד הפנים.

אודליה אדרי: רשות האוכלוסין.

אודליה אדרי: לא משרד הפנים.

אודליה אדרי: דבר החקיקה היחיד שיש לנו נמצא באותו מקום לצערי.

אודליה אדרי: יש מחלוקת לעניין תיקון החקיקה בין השר שלנו, שר הפנים, לשר הביטחון.

אודליה אדרי: בימים אלה זה נמצא על שולחנו של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (פלילי).

אודליה אדרי: זה מה שיש לי לעדכן.

אודליה אדרי: טרם הושגה הכרעה.

אודליה אדרי: ניסינו למצוא שני פתרונות יצירתיים ליישוב המחלוקת אבל השרים לא קיבלו את ההצעה.

אודליה אדרי: השר שלנו עומד על עמדתו ולכן אנחנו לא יכולים בשלב הזה לקדם את זה.

אבי דיכטר: את יכולה לתת לנו בפשט מה זה אומר?

אודליה אדרי: המחלוקת?

אבי דיכטר: כן.

אודליה אדרי: המחלוקת נוגעת לגבי תקנה 6 לתקנות יציאה לחוץ לארץ, תקנות שעת חירום.

אודליה אדרי: התקנות כיום מסמיכות את שר הפנים לאסור יציאה מהארץ בשל חשש לפגיעה בביטחון המדינה.

אודליה אדרי: במסגרת חוק המאבק בטרור שר הביטחון ביקש להעביר את הסמכות אליו.

אודליה אדרי: שר הפנים התנגד להעברת הסמכות ועומד על כך שזה יישאר אצלו.

אודליה אדרי: זאת ליבת המחלוקת.

ישי יודקביץ': ששר הביטחון יאסור יציאה פרסונלית לחוץ לארץ.

אבי דיכטר: ששר הביטחון יאסור?

ישי יודקביץ': זה מופיע בחוק המאבק בטרור.

אבי דיכטר: רק בתקופת חירום?

אבי דיכטר: :

ישי יודקביץ': לא.

אבי דיכטר: באופן כללי.

גאל עזריאל: זה מוצע בהצעת חוק המאבק בטרור כתחליף יותר מידתי ממעצר מינהלי.

ישי יודקביץ': אני אסביר.

ישי יודקביץ': חוק סמכויות שעת חירום (מעצרים), זה אחד החוקים שהתבטלו עת יחוקק חוק המאבק בטרור.

ישי יודקביץ': חוק סמכויות שעת חירום (מעצרים) הוא חוק שקובע את המעצרים המינהליים אבל הוא לא קובע מדרגים אפשריים לפני שאתה מגיע למצב של מעצר בן אדם לחצי שנה בלי משפט.

ישי יודקביץ': לכן בחוק המאבק בטרור, במסגרת הפרק הזה שמחליף את חוק סמכויות שעת חירום (מעצרים), יש כל מיני מדרגים של סמכויות של שר הביטחון, מה הוא יכול לעשות כדי להגביל אנשים שהם מסוכנים לביטחון המדינה ולא רק מעצר.

ישי יודקביץ': בין הכלים שניתנים שם, יש גם את הנושא של איסור יציאה לחוץ לארץ באופן פרסונלי על בן אדם באופן ספציפי.

ישי יודקביץ': זה באמת מתנגש עם סמכות שר הפנים היום בתקנות היציאה לחוץ לארץ, תקנה 6 לתקנות היציאה לחוץ לארץ, שכלולות במצב החירום ורוצים לנתק את הזיקה.

ישי יודקביץ': שם למשל היום אנשים כמו ראיד סלאח, אנשים כמו מרדכי ואנונו, שר הפנים אוסר על יציאתם ספציפית מהארץ מטעמי ביטחון, מופעל על ידי שירות הביטחון הכללי, מופעל על ידי המלמ"ב אצלנו, אבל שר הפנים הוא זה שאוסר את היציאה.

אבי דיכטר: באותה נשימה יש גם כוונה לשנות את זה לכניסה לארץ?

אודליה אדרי: כניסה לארץ היא סמכות קבועה של שר הפנים.

אבי דיכטר: אני שואל האם שר הביטחון לא ביקש את זה.

אודליה אדרי: לא.

אבי דיכטר: אני מודה שההיגיון לא ברור לי.

אבי דיכטר: למה לצאת רוצים לשנות ובכניסה זה לא מפריע?

אבי דיכטר: אני שואל את משרד הביטחון.

אודליה אדרי: כמו שאדוני אומר, זה אותו רציונל.

אודליה אדרי: שר הפנים הוא זה שעומד בשערי המדינה ולכן הוא זה שצריך בפועל לבצע את התפקיד ולכן זה נכון שזאת תהיה סמכותו פי שסמכותו למנוע כניסה לארץ של אנשים שמשרד הביטחון מתנגד שייכנסו.

אודליה אדרי: עמדת שר הביטחון היא, אתה רוצה להציג אותה?

ישי יודקביץ': אני לא מומחה התוכן לזה למרות שאולי אני נחזה כזה.

ישי יודקביץ': מומחית התוכן שלנו מצויה בדיונים הללו.

ישי יודקביץ': אני לא יכול לתת תשובה מעבר למה שאמרתי.

ישי יודקביץ': אני מניח שזה במסגרת ארגז הכלים של שר הביטחון בחוק המאבק בטרור.

אבי דיכטר: זאת אומרת, אם אני רוצה להבין מה המשמעות לעניננו עכשיו של המחלוקת הזאת, למה אנחנו מחכים?

אודליה אדרי: להכרעת היועץ המשפטי לממשלה כפי שהוכרע בוועדת שרים לענייני חקיקה.

אודליה אדרי: זאת אומרת, המחלוקת עלתה כבר בהחלת הרציפות, אם אני לא טועה, על חוק המאבק בטרור והוסכם בוועדת השרים שככל שלא תוכרע המחלוקת, זה יחזור לקראת החקיקה של סעיף 120 לחוק המאבק בטרור לדיון בוועדת שרים.

אבי דיכטר: זאת אומרת, הם עוד לא הגיעו לסעיף הזה.

אודליה אדרי: עוד לא הגיעו לסעיף.

אבי דיכטר: עכשיו זה על שולחנו של היועץ המשפטי לממשלה.

אודליה אדרי: של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה.

אבי דיכטר: הוא צריך להכריע האם המצב ישונה בחוק החדש.

אודליה אדרי: אני מניחה.

ישי יודקביץ': ועדת חוקה צריכה לדון אבל היא עדיין לא הגיעה לסעיף הזה.

ישי יודקביץ': ועדת החוקה שדנה בחוק המאבק בטרור עדיין לא הגיע לסעיף הזה.

אבי דיכטר: זאת אומרת, קודם כל היא צריכה להגיע לסעיף ואז זה עובר לשולחן.

עידו בן יצחק: עד כמה שאני מבין הם אומרים שהסעיף הזה נמצא בחוק המאבק בטרור.

עידו בן יצחק: אם ועדת החוקה תקבל החלטה לאיזשהו כיוון, האם זה ישפיע על ההכרעה בסוגיה?

אודליה אדרי: לא.

אודליה אדרי: ההחלטה של ועדת שרים היא שחוק המאבק בטרור יקודם עד לסעיף הזה.

אודליה אדרי: אם לא תושג הסכמה בין שרים, ככל שיגיעו לסעיף הזה, זה יחזור לוועדת שרים שהיא את שתכריע.

אודליה אדרי: כך אני מבינה את החלטת ועדת השרים.

גאל עזריאל: הכוונה היא להביא את זה לוועדת שרים לפני שהכנסת תדון בזה כמובן.

גאל עזריאל: הצעת חוק המאבק בטרור היא הצעת חוק שהייתה עבודה רבת שנים עליה בתוך הממשלה.

גאל עזריאל: הנוסח שפורסם בכחול היה נוסח שהיה מקובל על כל משרדי הממשלה אז.

גאל עזריאל: במקביל נכון שבכנסת זה לקח זמן להגיע לדיונים בכלל בוועדת החוקה וגם היו חילופי כנסות ואכן רק עכשיו אנחנו ממש מתקדמים בדיונים.

גאל עזריאל: בינתיים שרי הפנים התחלפו והעמדה השתנתה.

גאל עזריאל: שר הפנים היום, גם שר הפנים הקודם, רוצה לשמר את הסמכות הזאת שנמצאת היום בחוק להארכת תקנות שעת חירום.

גאל עזריאל: אם אנחנו מדברים על הכרעת היועץ המשפטי לממשלה, היה כבר דיון אצל היועץ המשפטי לממשלה הקודם שהכריע שמבחינתו יש קשיים חוקתיים ברצון של שר הפנים.

גאל עזריאל: אמנם אין מניעה חוקתית.

אבי דיכטר: קשיים חוקתיים ברצון של שר הפנים לשמר?

גאל עזריאל: נכון.

גאל עזריאל: ההצעה שלהם היא פחות מידתית מההצעה שיש בהצעת חוק המאבק בטרור.

גאל עזריאל: לכן בינתיים מבחינתנו, מבחינת משרד המשפטים, מדובר במחלוקת בין שני שרים וממה שהבנתי, ממה שנמסר לי, אנחנו מקווים שהנושא יעלה לוועדת השרים כדי שתהיה הכרעה של הממשלה בעניין הזה, מה היא רוצה לקדם כהצעת חוק ממשלתית.

מיכל רוזין: איזה סעיף זה בחוק למאבק בטרור?

גאל עזריאל: נראה לי שהיום זה סעיף 115.

עידו בן יצחק: עד איזה סעיף הגיעה ועדת החוקה?

גאל עזריאל: אני יודעת שהם בנושא החילוט, אבל אני לא יודעת איזה מספר.

מיכל רוזין: זה מתקדם לאט וטוב שכך.

ישי יודקביץ': זה מתכון לאריכות ימים החוק הזה.

מיכל רוזין: כן.

מיכל רוזין: בוא נגיד שזה יישאר.

אבי דיכטר: היה פעם חוק שב"כ שהתחילו אותו בשנת 1989 והתחילו אותו כדי לפתור את בעיית החקירות.

אבי דיכטר: בשנת 2002 עבר חוק שב"כ בכנסת שהכיל הרבה מאוד פרקים.

אבי דיכטר: יש כאן פרק אחד שלא נמצא בחוק שב"כ וזה פרק החקירות.

אבי דיכטר: זאת אומרת, התכלית לשמה יצאו לדרך לא נפגשה עם המוצר בסופו של דב.

אבי דיכטר: ר

מיכל רוזין: דע לך שאת רוב הזמן אנחנו מעבירים – לא אומר מבזבזים – על המחלוקת בין השב"כ לייעוץ המשפטי לגבי חוק הטרור.

מיכל רוזין: זה רוצה יותר סמכויות וזה רוצה איזונים.

אבי דיכטר: אני מקווה ששניהם רוצים פחות טרור.

מיכל רוזין: ברור.

מיכל רוזין: כולנו רוצים.

אבי דיכטר: לעצם העניין.

אבי דיכטר: אני ער לעובדה שזאת מחלוקת מהותית ומשפטית גם יחד.

אבי דיכטר: הדבר היחיד שנעשה כוועדה, מאחר ואנחנו ועדה משותפת עם ועדת החוקה, אנחנו נעשה את הבדיקה עם ועדת החוקה, עם יושב ראש ועדת החוקה, איך את הסעיף הזה - לצורך השחרור מהמיקום שלו, אני לא יודע בדיוק מתי, אבל אנחנו יודעים בדיוק מה אנחנו רוצים - ננסה לדון בסוגיה הזאת.

אבי דיכטר: מה זה לדון?

אבי דיכטר: זה בשביל להביא את זה לאינסטנציה המכריעה.

אבי דיכטר: המחלוקת כנראה לא הולכת להיות מיושבת בין שני השרים ככל שאני מכיר את עצמנו ואת השרים כמובן.

אבי דיכטר: משרד האוצר.

אייל בן ישעיה: הלשכה המשפטית במשרד האוצר.

אייל בן ישעיה: אדוני, אני רק אבקש הערה מקדימה.

אייל בן ישעיה: נתבקשתי להגיע לכאן הבוקר בגלל שהנציג שמטפל דרך קבע בנושא, נבצר ממנו להגיע בגלל נסיבות אישיות.

אייל בן ישעיה: אני מתנצל מראש לגבי חוסר בקיאות כזו או אחרת.

אייל בן ישעיה: לפי מה שנמסר לי, משרד האוצר אמון בעצם על ריכוז הטיפול בסעיפי החוק שמעניקים סמכויות שהן מעבר לצווים.

אייל בן ישעיה: בעצם כל נושא שמטופל באמצעות החוק עצמו, נדרשת בחינה האם ראוי להשאיר את זה לשעת חירום או שמא ניתן להוציא את זה החוצה.

אייל בן ישעיה: התחילה עבודה בלשכה המשפטית של משרד האוצר.

אייל בן ישעיה: נעשה מיפוי ראשוני של הסעיפים ותוך כדי עבודה הובהר שהרבה מאוד מהסעיפים בעצם נותנים סמכות כללית לכמה וכמה שרים.

אייל בן ישעיה: זאת אומרת, מספר שרים יכולים לעשות סמכות בסעיף הזה אם הממשלה הטילה עליהם.

אייל בן ישעיה: לפיכך הכוונה שלנו היא כמובן לפנות ליועצים המשפטיים במשרדי הממשלה בבקשה שיעשו את בדק הבית אצלם ויחזירו לנו תשובה האם אכן נעשה שימוש בסעיפים הספציפיים האלה, שימוש של השרים בסעיפים האלה.

אייל בן ישעיה: זה אחד הדברים הראשונים שמונחים על שולחנו של היועץ המשפטי החדש של משרד האוצר, יועץ משפטי בפועל.

אייל בן ישעיה: בשיחה שהייתה לי אתו הבוקר, הוא מתכוון להוציא את המכתב הזה בקרוב מאוד.

עידו בן יצחק: אני רק רוצה להעיר שבדיון שהיה לנו בנובמבר 2014 הציג משרד האוצר לוחות זמנים לעשות בדיוק את הדבר הזה.

עידו בן יצחק: היה מדובר בלוחות זמנים שהתייחסו לרבעון האחרון של 2014 והרבעון הראשון של 2015.

אייל בן ישעיה: אני לא מכיר עדכון מעבר לעדכון שמסרתי כרגע.

אבי דיכטר: זאת התשובה שקיבלנו ממשרד האוצר?

עידו בן יצחק: לא.

עידו בן יצחק: זה הם העבירו עוד בדיון בכנסת הקודמת, דיון שעסק באותו נושא, בנובמבר 2014.

עידו בן יצחק: לפנייה הנוכחית שלנו, משרד האוצר לא השיב.

אבי דיכטר: קודם כל, אי תשובה זה כמובן שיטה לא מקובלת עלינו לחלוטין, בוודאי לא כאשר מדובר במאסטר חוק.

אבי דיכטר: זה באמת חוק מאסטר להרבה מאוד דברים כמו שתיארת כאן.

אבי דיכטר: יש עוד מישהו שרוצה להתייחס?

אבי דיכטר: מיכל, את רוצה להתייחס לזה?

מיכל רוזין: הוא אמר שיש כוונה.

עידו בן יצחק: כן, אבל הכוונה הזאת הייתה גם ב-2014 ואנחנו ב-2016.

מיכל רוזין: אבל יש יועץ משפטי חדש.

אייל בן ישעיה: כן.

אייל בן ישעיה: היועץ המשפטי בפועל נכנס ממש בשבוע שעבר לתפקיד.

עידו בן יצחק: בשבוע שעבר היו חילופי גברא.

אייל בן ישעיה: כמו שאמרתי, שוחחתי אתו הבוקר וזה אחד הדברים הראשונים שנמצאים על שולחנו.

אבי דיכטר: פעם שלישית או רביעית בדיון הזה אני אומר שוב שאנחנו לא יכולים להפגיש את ההחלפות כאן והחלפות שם.

אבי דיכטר: יש החלפות שעל פי החוק עוצרות את התהליך.

אבי דיכטר: אנחנו נגד זה לא יודעים לעשות שום דבר.

אבי דיכטר: דין רציפות, נאמר כאן.

אבי דיכטר: אפשר לעשות פעם אחת ואי אפשר לעשות פעמיים.

אבי דיכטר: בתוך כל הדינמיקה הזאת, יועץ משפטי הוא יועץ משפטי, בין אם הוא מאה ימים או מאה חודשים.

אבי דיכטר: לא יודע אם יש יועצים של מאה חודשים אבל נניח שיש.

אבי דיכטר: לעצם העניין, ודאי כאן, כאשר עידו, היועץ המשפטי של הוועדה, מביא מסמך משנת 2014, תשובה של משרד האוצר שזה אולי נותן את התחושה – סליחה על הבוטות – של המריחה.

אבי דיכטר: אנחנו לא אוהבים שמורחים אותנו.

אבי דיכטר: אנחנו לא ניתן שנהיה בתחושה הזאת ובוודאי לא שזה יקרה בפועל.

אייל בן ישעיה: אני מסכים.

אבי דיכטר: דווקא בגלל שהחוק הזה הוא באמת חוק מאסטר, חוק מאוד מרכזי, מאוד מכתיב הרבה מאוד דברים והוא רציני והוא כבד.

אבי דיכטר: אנחנו מבקשים עד סוף מאי לקבל תשובה ברוח הניסוח של התשובה מ-2014 אבל ברוח מימוש אחרת לגמרי.

אבי דיכטר: אנחנו לא יכולים לקבל מסמך דומה שיתנדף ברוח.

אבי דיכטר: אין שום חיבור בין מה שאתה אמרת עכשיו לבין המסמך של 2014, חוץ מהעובדה שלא נעשה בזה שום דבר.

אבי דיכטר: משרד המשפטים.

גאל עזריאל: משרד המשפטים אחראי על שלושה דברי חקיקה, שניים מהם הם פקודת מניעת טרור וחוק סמכויות שעת חירום (מעצרים) וכבר דיברנו עליהם לפני כן במהלך הדיון היום.

גאל עזריאל: הצעת חוק המאבק בטרור מתקדמת בכנסת ממש בימים אלה והבנתי שיש אפילו רצון לסיים את החקיקה עד סוף המושב הנוכחי.

גאל עזריאל: זה משהו שנאמר לפרוטוקול על ידי יושב ראש ועדת החוקה בדיון הקודם שלנו כאן.

אבי דיכטר: הם יושבים כמעט כל שבוע.

גאל עזריאל: כמובן הממשלה מאוד רוצה לסיים.

אבי דיכטר: גם אנחנו.

אבי דיכטר: חוץ מהטרוריסטים, כולם רוצים שזה יסתיים.

אבי דיכטר: אגב, גם הטרוריסטים לא בטוח.

מיכל רוזין: אתה יודע שטרור לא ייפסק בגלל חוק הטרור.

גאל עזריאל: חוק הטרור אמור להיות גם חוק יותר מידתי מפקודת מניעת טרור.

אבי דיכטר: בסוף הדיון אני אספר לכם אנקדוטה על הפקודה למניעת טרור, אבל אני לא רוצה לקלקל את האופטימיות.

גאל עזריאל: הנושא השלישי הוא חוק הסדרי משפט ומינהל כאשר בעצם מדובר בחוק שנמצא בו סעיף שקושר רק חלק מסעיפים שבחוק למצב החירום.

גאל עזריאל: כאשר מזרח ירושלים סופחה לישראל, הצטרפה לישראל, נעשו כל מיני הסדרים כדי להקל על התושבים שם כדי שיוכלו להמשיך לעסוק בעיסוק שלהם, להכיר בדיפלומות שלהם, להמשיך לחברות להיות רשומות, כל מיני עניינים מהסוג הזה ואחרי שהחוק נחקק ראו שיש כמה דברים שלא נתנו מספיק זמן להיערכות בהם ולכן עשו תקנות שעת חירום כדי לאפשר עוד זמן ואז עשו נוסח משולב בין שני הנוסחים.

מיכל רוזין: מתי אוחדה ירושלים?

גאל עזריאל: לכן סעיף 27 בחוק קושר חלק מהסעיפים בחוק הסדרי משפט ומינהל למצב חירום.

גאל עזריאל: במשרד המשפטים הכנו טיוטת תזכיר שמציעה לבטל את הזיקה של החוק למצב חירום.

גאל עזריאל: זה עדיין בעבודה בתוך המשרד.

אבי דיכטר: לזה אנחנו מבקשים לקבל לוח זמנים יותר קונקרטי.

אבי דיכטר: לנו זה חשוב מאוד ואנחנו מבקשים לדעת לוח זמנים קונקרטי לנושא הזה ולקבל תמונה עד סוף מאי.

גאל עזריאל: בכל מקרה, אני רוצה להבהיר שמדובר בתיקון מאוד טכני שרק מנתק את הזיקה למצב חירום של סעיפים אחדים בתוך החוק, כך שיחסית זה משהו שמבחינתנו, מבחינת משרד המשפטים, יכול להיות לקראת סוף כל דברי החקיקה שתלויים במצב חירום.

גאל עזריאל: הוא לא דבר שיצריך לפחות הרבה עבודה מבחינת הכנסת.

גאל עזריאל: זה ממש סעיף קטן.

אבי דיכטר: סעיף קטן, זה אומר לוח זמנים קצר?

גאל עזריאל: לא.

גאל עזריאל: זה אומר שלא דחוף להביא את זה בפני הכנסת בינתיים.

אבי דיכטר: הוא תלוי בדברים אחרים, חוץ מאשר במשרד המשפטים עצמו?

גאל עזריאל: לא.

גאל עזריאל: היו גורמים נוספים.

גאל עזריאל: יש גורמים נוספים אבל כבר התייעצנו אתם.

מיכל רוזין: לא הבנתי אם צריך לחכות לדבש, ליהלומים ולרכבלים.

אבי דיכטר: כמו שאמרתי, אנחנו מבקשים עד סוף מאי, או שזה יוגש או לקבל את הסטטוס ולומר בדיוק מתי מתכוונים להגיש את התזכיר הזה.

מיכל רוזין: לא הבנתי.

מיכל רוזין: יש כאן משהו שאני לא יודעת?

מיכל רוזין: איזה סוד?

גאל עזריאל: אין שום סוד.

גאל עזריאל: מדובר בחוק שהוא עוסק במעמד של התושבים ממזרח ירושלים.

גאל עזריאל: לא היינו רוצים ליצור מראית עין שמקשים אתם כאשר בעצם המטרה היא להקל עליהם.

מיכל רוזין: למה?

מיכל רוזין: החוק מקשה?

גאל עזריאל: לא.

גאל עזריאל: החוק מקל.

מיכל רוזין: את לא רוצה שהוא יראה שהוא מקל?

גאל עזריאל: בינתיים התזכיר לא הובא בפני שרת המשפטים החדשה והוא לא קודם על ידי שר המשפטים הקודם.

גאל עזריאל: אנחנו נביא אותו בפני שרת המשפטים.

אבי דיכטר: אנחנו מבקשים לקבל עד סוף מאי את הסטטוס של זה עם לוחות זמנים.

מיכל רוזין: למה לא לראות את התזכיר?

מיכל רוזין: אפשר לראות את תזכיר החוק?

גאל עזריאל: אני אבדוק את זה מול לשכת השרה כמובן.

אבי דיכטר: הוא לא תזכיר סודי.

אבי דיכטר: אם הוא תזכיר סודי, נדון בו בוועדת המשנה.

גאל עזריאל: לאור זאת שהתזכיר טרם הופץ ולא קיבל את אישור שרת המשפטים לכך, נבדוק את זה.

אבי דיכטר: אנחנו מבקשים לקבל את הסטטוס.

אבי דיכטר: זה מה שחשוב לנו כרגע.

אבי דיכטר: לגבי הנושא השני של הפקודה למניעת טרור.

אבי דיכטר: אני מבין את המשקל ואת הכובד ומתרשם גם שהנושא הזה נדון ברצינות.

אבי דיכטר: בנושא הזה אנחנו לא נתערב ואנחנו מברכים על העשייה האינטנסיבית שם.

אבי דיכטר: נשאר לנו עוד משהו?

סיגלית ואקיל ברקאי: לגבי חוק שירותים לרכב שנתבקשתי להשיב אם התיקון של החוק אמור לבטל את הצווים.

סיגלית ואקיל ברקאי: החוק הזה כמובן יושב בוועדת הכלכלה ולא אושר עדיין אבל הוא כולל בפנים סעיפים שאמורים לבטל את הצווים.

עידו בן יצחק: זאת אומרת, לא יידרשו תקנות.

סיגלית ואקיל ברקאי: לא יידרשו.

אבי דיכטר: יש עוד מישהו שרוצה לומר משהו בהקשר של הדברים שעלו כאן?

אבי דיכטר: מיכל?

מיכל רוזין: לא.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: הישיבה נעולה.