הוועדה המשותפת לוועדת החוץ והביטחון ולוועדת החוקה, חוק ומשפט לבחינת הצורך להכריז על מצב חירום, כנסת 20, פרוטוקול מספר 1, 2015-11-03 09:00

אבי דיכטר: בוקר טוב לכולם.

אבי דיכטר: אנחנו מבקשים להתחיל את הדיון.

אבי דיכטר: יש לנו בכנסת סדר יום עמוס מאוד ואנחנו לא רוצים להיכנס לפיגורים.

אבי דיכטר: אנחנו עושים את הדיון כמעט שנתי הייתי אומר בנושא של הכרזה על מצב חירום או ליתר דיוק הארכת תקופת מצב החירום.

אבי דיכטר: אני מקווה מאוד שנגיע לשלב שהדיונים האלה יהיו נחלת ההיסטוריה אבל עד שזה יהיה נחלת ההיסטוריה, אנחנו מחויבים לאפשר למערכות לעבוד על פי הבנתנו ולאו דווקא על פי דרישותיהם.

אבי דיכטר: אני מציע שעידו, היועץ המשפטי של הוועדה, ייתן לנו את הקווים לתחילת הדיון הזה.

<עידו בן יצחק: הכרזה על מצב חירום החלה לאחר קום המדינה, אז הכריזה הממשלה על מצב חירום במדינה.

<עידו בן יצחק: לא הוגדר כל כך מהו, אבל כן הוגדר שזה נותן - - -

אוסאמה סעדי: לפני כן לא היה מצב חירום?

<עידו בן יצחק: מה שהיה בתקופת הבריטים, אני לא אחראי עליו.

<עידו בן יצחק: מצב חירום נמשך באופן קבוע.

<עידו בן יצחק: בשנות ה-90 תוקם חוק יסוד: הממשלה כך שהועברה סמכות ההכרזה לכנסת לפי הצעת הממשלה וזה בעצם התהליך בו אנחנו נמצאים היום, כאשר הממשלה יכולה לפנות לכנסת ולבקש להכריז על מצב חירום לתקופה שלא תעלה על שנה.

<עידו בן יצחק: שתי משמעויות עיקריות של הכרזה על מצב חירום.

<עידו בן יצחק: הראשונה והנגזרת המידית היא שהיא נותנת לממשלה את הסמכות להתקין תקנות שעת חירום שבכוחן גם לגבור על חקיקה של הכנסת.

<עידו בן יצחק: בשנים האחרונות לא היה שימוש רב בסמכות הזאת אבל היא קיימת.

<עידו בן יצחק: בשנה האחרונה ספציפית לא היה שימוש בה.

עמר בר-לב: מתי הייתה הפעם האחרונה בה היה שימוש?

<עידו בן יצחק: לדעתי ב-2011.

<גאל אזריאל: ב-2010.

<עידו בן יצחק: היה הסיפור של השביתה בוועדה לאנרגיה אטומית שבאמצעות תקנות לשעת חירום ביטלו אותה.

<עידו בן יצחק: אני כאן 11 שנים ואני מכיר שני מקרים כאשר המקרה הקודם גם היה קשור לשביתה של מצילים.

ניסן סלומינסקי: הרבה קשור בצווים על מזונות.

<עידו בן יצחק: לאורך השנים נחקקו הרבה חוקים.

אוסאמה סעדי: נגיד שביתה של מצילים.

אוסאמה סעדי: למה לא כמו בכל סכסוכי העבודה הולכים לבית דין לעבודה ומקבלים צווים?

אוסאמה סעדי: למה צריך להכריז כאן על מצב חירום כדי לסיים את השביתה כאילו מדובר בביטחון ובמלחמה?

אוסאמה סעדי: למה לא הולכים במסלול הרגיל של יחסי עבודה?

<עידו בן יצחק: היו עוד שביתות מצילים מאז ולא עשו בזה שימוש.

ניסן סלומינסקי: בנמלים רצו להכניס צבא.

אוסאמה סעדי: ולא הלכו למצב חירום אלא הלכו לבית הדין לעבודה.

אוסאמה סעדי: כך גם לגבי הרכבות.

<עידו בן יצחק: דרך המלך היא באמת באמצעות בית דין לעבודה, אבל כל עוד הכלי הזה קיים, אפשר לעשות גם בו שימוש.

ניסן סלומינסקי: בית הדין לעבודה כל הזמן עם העובדים, אבל זה סיפור נפרד.

ניסן סלומינסקי: לא ראית מה היה בבית הדין לעבודה בחיפה?

ניסן סלומינסקי: כאילו הוא ועד העובדים אבל זה לא קשור.

אבי דיכטר: אפשר לחשוב שכאן זאת הוועדה לשחייה בים.

<עידו בן יצחק: המשמעות השנייה היא שלאורך השנים נחקקו מספר חוקים שהתוקף שלהם מותנה בהכרזה על מצב חירום ואם תבוטל ההכרזה על מצב החירום, למעשה תוקפם יפוג.

<עידו בן יצחק: חלק מהחוקים האלה יש להם זיקה ישירה לנושאים של חירום, בין אם זאת פקודת מניעת טרור או חוק מעצרים מינהליים.

<עידו בן יצחק: חוקים אחרים, הזיקה שלהם פחותה.

<עידו בן יצחק: אחד החוקים שבתפיסה אפשר להבין למה יש צורך בו במקרים של חירום, הוא חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים שנועד לאפשר לשרים להסדיר כל מיני תחומים.

<עידו בן יצחק: בפועל נעשה זו שימוש רחב מאוד.

<עידו בן יצחק: הרבה מאוד תחומים במשק הוסדרו באמצעות צווים שהוציאו שרים שונים והצווים האלה, מאחר שהם מכוח חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים שהוא עצמו מותנה בהכרזה על מצב חירום, הם בתוקף רק אם יש מצב חירום.

<עידו בן יצחק: יש צווים שמסדירים ענפי משק שלמים, אם זה נושא של הדבש או היהלומים או תחומים כאלה, ויש צווים שמסדירים נושאים מצומצמים יותר כמו גלידה, נקניקים וכיוצא באלה.

<עידו בן יצחק: במהלך השנים האחרונות, למעשה בשנת 2009, הקימה הוועדה ועדת משנה בראשותו של חבר הכנסת מיכאלי שעקבה באופן יותר הדוק אחרי העבודה של הממשלה כדי לראות איך אנחנו מחוקקים חוקים שמייתרים את הצורך בתלות במצב חירום, כדי שהחוקים האלה יעמדו באופן עצמאי ולא יהיה לנו צורך עוד במצב חירום.

<עידו בן יצחק: יש מולכם סקירה של מה נעשה בעניין הזה.

<עידו בן יצחק: אני יכול להגיד שבשנה האחרונה, מאז ההכרזה הקודמת, קרו כמה דברים.

<עידו בן יצחק: האחד, ועדת הכלכלה אישרה צו הגז (בטיחות ורישוי) שאמור להחליף שני צווים אחרים, שלושה חוקים שנועדו להחליף צווי חירום והוחל עליהם דין רציפות אבל לא הסתיימו הדיונים כאשר האחד הוא חוק רישוי שירותים לרכב והשני חוק להסדרת הצבה של כוורות וייצור דבש וחוק הסדרת העיסוק בהדברת מזיקים לאדם ולרכוש.

<עידו בן יצחק: חוק המאבק בטרור שהוא אולי החוק המרכזי ביותר מבחינת חוקי חירום - - -

ניסן סלומינסקי: 97 חוקי חירום.

<עידו בן יצחק: התקנות שהוא מבטל, למרות השם שלהן, הן דווקא לא תקנות שתלויות במצב חירום.

<עידו בן יצחק: אמנם קוראים להן תקנות ההגנה שעת חירום, אבל הן לא מכוח מצב החירום.

<עידו בן יצחק: הוא מבטל את פקודת מניעת טרור שהיא כן תלויה במצב חירום והוא נותן תוקף לחוק המעצרים המינהליים באופן שלא תלוי במצב חירום.

אוסאמה סעדי: גם את זה מבטל החוק הזה, לא?

אוסאמה סעדי: חוק סמכויות שעת חירום (מעצרים).

<עידו בן יצחק: כן.

<עידו בן יצחק: הוא במסגרת חוק המאבק בטרור.

אוסאמה סעדי: כן, זה נכנס.

<עידו בן יצחק: כן.

<עידו בן יצחק: עוד נושא, חוק המזון שנדון במסגרת חוק ההסדרים בוועדת העבודה והרווחה ואמור להגדיר למעלה מעשרים צווים בתחום המזון ולהוריד את זה מסדר היום שלנו.

<עידו בן יצחק: הממשלה הודיעה על הכוונה להחיל דין רציפות על הצעת חוק הפיקוח על צעצועים מסוכנים ושני תזכירים הופצו, האחד בנושא של הסדרת העיסוק בהתקנה ואחזקה של מונים למוניות, השכרת רכב וסמכויות פיקוח ואכיפה, והשני הוא תזכיר חוק קרינה מייננת.

<עידו בן יצחק: לצד הדברים האלה יש דברים שלצערי חלה בהם נסיגה בגלל פיזור הכנסת.

<עידו בן יצחק: שני חוקים שלמעשה עברו מן העולם כי אי אפשר יותר להחיל עליהם דין רציפות, האחד בנושא גז ואחד בנושא דלק, ולכן צריך להתחיל את החקיקה שם מחדש.

<עידו בן יצחק: תקנות שהועברו לכנסות קודמות ולא עברו עדיין מחדש של משרד הבריאות בתחום תמרוקים, של משרד החקלאות בתחום הדיג ושל משרד התחבורה בתחומי הובלת דלק ובטיחות בשיט.

ניסן סלומינסקי: למה בשאר הדברים לא מנסים להשתחרר מזה?

<עידו בן יצחק: מנסים אבל יש דברים שעוד לא הגיעו לכנסת.

ניסן סלומינסקי: למה הממשלה לא יוזמת את כל הנושא קשור למזון?

<עידו בן יצחק: את השאלה הזאת כדאי להפנות לממשלה אבל בוא נגיד שכאשר פעלה ועדת המשנה, היא דנה בדיוק על הדברים האלה.

ניסן סלומינסקי: ועדת משנה של מי?

<עידו בן יצחק: של הוועדה הזאת.

<עידו בן יצחק: של הוועדה המשותפת.

אבי דיכטר: הוועדה של אברהם מיכאלי.

<עידו בן יצחק: היא התכנסה כל פרק זמן מסוים ודרשה.

ניסן סלומינסקי: אולי אנחנו ניזום.

אבי דיכטר: זהו, עידו?

<עידו בן יצחק: כן.

אבי דיכטר: תודה רבה.

אבי דיכטר: אפשר לומר שגם אנחנו מרגישים לא כל כך בנוח לפעמים עם חלק מהצווים והתקנות.

אבי דיכטר: לא מצליחים למשל לחבר בין מצב חירום לתמרוקים ועוד אי אילו דברים אבל נדמה לי שלסוגיה הזאת ועדת המשנה בראשה עמד חבר הכנסת לשעבר אברהם מיכאלי באמת שינסה מותניים ועשתה עבודה כאשר כמעט מדי שבוע או מדי חודש הייתה ישיבה בנושא הזה וזה עזר מאוד להסיר מעל שולחן החירום מספר דברים שעל פניהם נראו קצת תמוהים, שהם מחייבים הסדרה אבל לאו דווקא במצב החירום.

אבי דיכטר: כפי שאמרתי, חבר הכנסת מיכאלי הוא חבר כנסת לשעבר.

ניסן סלומינסקי: הוא הבא בתור, אם ייכנס החוק הנורבגי.

אבי דיכטר: כשאנחנו אומרים לשעבר, הכוונה נכון ל-3 בנובמבר 9:12 בבוקר.

אבי דיכטר: בפוליטיקה הישראלית זה יכול להיות לא נכון בעוד דקה פלוס 48 שעות כמובן, אבל עניינית אנחנו נעסוק בזה אולי בהמשך כי היוזמה שנעשתה אז עם ועדת המשנה, ואני חייב לציין לשבח את חבר הכנסת מיכאלי שבאמת לקח את זה כמשימה לאומית, אישית, פרלמנטרית וקידם מאוד את הדברים.

אבי דיכטר: אנחנו מאחלים לו כמובן שיחזור לכנסת אבל אנחנו צריכים לבנות את עצמנו גם לאפשרות שזה לא יקרה ואי אפשר שלא להתקדם, אי אפשר לעצור את המומנטום הזה ואנחנו תכף נעסוק בזה.

אבי דיכטר: משרד המשפטים.

<גאל אזריאל: מחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים.

<גאל אזריאל: עידו כבר הציג את רוב הדברים כך שאין לי הרבה מה לפרט בנוסף אבל אני אחזור ואומר שהמחויבות של הממשלה קודם כל היא להצהיר אם הותקנו תקנות שעת חירום.

<גאל אזריאל: השנה לא הותקנו תקנות שעת חירום, כבר כמה שנים כמו שעידו ציין.

<גאל אזריאל: עבודת הממשלה משיכה מבחינת ניתוק הזיקה למצב חירום של החקיקה הקיימת.

<גאל אזריאל: היום רוב צווי הפיקוח שהוצאו מכוח חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים נמצאים על שולחן הכנסת דווקא ולא על שולחן הממשלה.

<גאל אזריאל: הממשלה עובדת ומנסה לקדם את כל החקיקה שעתידה להחליף את צווי הפיקוח האלה.

<גאל אזריאל: צריך להבין בכל זאת שכל צו פיקוח, הוא בעצם חקיקת משנה, צריך לקחת אותו היום והוא הותקן והוצא לפני שלושים-ארבעים שנים וכמעט כל צו מצריך הליך חקיקה ראשי לחוק אחד כדי להחליף כל צו.

<גאל אזריאל: כל משרדי הממשלה הרלוונטיים עובדים על זה אבל כמובן זה לוקח זמן.

<גאל אזריאל: העבודה היא אינטנסיבית.

<גאל אזריאל: גם ועדת המשנה בראשות חבר הכנסת מיכאלי מאוד סייעה בנושא וגם המשרדים כולם שותפים למהלך והעבודה חשובה לכולם בנושא הזה.

<גאל אזריאל: נכון, גם לכנסת חשוב, וראינו את זה עם ועדת המשנה, לקדם את הנושא אבל גם יש החלטות ממשלה שעוסקות בנושא ואכן צריך לנתק את הזיקה של החקיקה שלא תלויה במצב חירום.

<גאל אזריאל: יש חקיקה שתלויה במצב חירום וצריך לנתק את הזיקה שלה כמובן, מצד שני יש עדיין צרכים ביטחוניים במדינה.

<גאל אזריאל: עידו גם דיבר על החקיקה הביטחונית שתלויה במצב חירום, פקודת מניעת טרור, חוק המעצרים המינהליים, גם מניעת יציאה לחוץ לארץ מאנשים שמהווים סכנה למדינה, תפיסת מקרקעין והחוקים האלה חשובים היום ואני מניחה שהגורמים הביטחוניים כאן יוכלו לפרט יותר ממני, אבל הם גם מצדיקים ומצריכים את ההכרזה על מצב חירום ולכן הממשלה החליטה לבקש מהכנסת גם השנה להכריז עוד פעם השנה על מצב חירום.

ניסן סלומינסקי: הממשלה לא לוקחת את היוזמה למשל בחוק הטרור, לבטל הרבה מאוד חוקים.

ניסן סלומינסקי: בכל תחום ותחום הממשלה תיזום, תאמר שעכשיו בתוך שלושה חודשים כל החוקים שנמצאים כאן, אלה שקשורים למצב חירום, יהיה להם תחליף.

ניסן סלומינסקי: כל משרד ישים על שולחן הכנסת את זה.

ניסן סלומינסקי: אם רוצים, לוקחים את זה.

ניסן סלומינסקי: זה נמשך כבר שנים על גבי שנים והממשלה רוצה ורוצה אבל מה זה נקרא רוצה אם היא לא עושה?

ניסן סלומינסקי: היא צריכה לעשות.

ניסן סלומינסקי: לא לרצות.

ניסן סלומינסקי: לא ועדת משנה שלנו אלא שהממשלה תעשה.

ניסן סלומינסקי: כל חוק שמופיע כחוק חירום, לבקש מהמשרד הרלוונטי שתוך שלושה שבועות רוצים חוק חופף לזה, להניח אותו על שולחן הכנסת ולגמור עם הסיפור הזה.

ניסן סלומינסקי: זאת סתם בושה.

עמר בר-לב: בחלק גם לא צריך חוקים.

עמר בר-לב: אני לא מניח שלגבי המצילים צריך חוקים.

עמר בר-לב: יש גם משהו עם דבורים.

ניסן סלומינסקי: יש דבש.

אוסאמה סעדי: דבורים, צעצועים.

<גאל אזריאל: אתם נותנים את הדוגמה של הדבש ואכן לגבי הדבש יש הצעת חוק שעכשיו עברה דין רציפות והיא הולכת להיות נדונה בוועדת הכלכלה.

ניסן סלומינסקי: כמה היא תוריד?

<גאל אזריאל: היא תוריד צו אחד.

<גאל אזריאל: אמרתי שכל צו מצריך חוק חדש.

ניסן סלומינסקי: כמה חוקים יש בחירום?

ניסן סלומינסקי: יש 180?

<גאל אזריאל: לא.

<גאל אזריאל: יש 57 צווי פיקוח, צווים שהוצאו מכוח חוק הפיקוח.

אוסאמה סעדי: היו 180.

ניסן סלומינסקי: בסדר, יש חמישים.

אבי דיכטר: רגע.

אבי דיכטר: יש שאלה ועכשיו יש תשובה.

<גאל אזריאל: שוב, יש 57 צווי פיקוח שהוצאו מכוח חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים.

<גאל אזריאל: כמעט כל צווי הפיקוח האלה נמצאים בהליך חקיקה בשלב כזה או אחר, או לקראת הפצת תזכיר או כבר הופץ תזכיר או שכבר על שולחן הכנסת.

ניסן סלומינסקי: את אומרת שזאת פעם אחרונה שאנחנו מתבקשים להאריך?

<גאל אזריאל: כמובן זה גם תלוי בעבודת הכנסת.

ניסן סלומינסקי: אני מדבר מבחינת הממשלה.

<גאל אזריאל: לא כל הרשימה מולי.

<גאל אזריאל: להגיד עכשיו על שישים צווים ככה בבת אחת, אני לא בטוחה, אבל רוב הדברים, ממש רוב רובם של הצווים נמצא על שולחן הכנסת.

<גאל אזריאל: חוץ מהצווים, כמו שעידו אמר, יש גם חוקים שתלויים במצב חירום.

<גאל אזריאל: החוקים הכבדים ביותר נמצאים עכשיו על שולחנך ואני מבינה שיש דיונים אינטנסיביים בנושא ואנחנו מאוד מקווים שזה יתקדם.

<גאל אזריאל: פעם ראשונה שהצעת חוק המאבק בטרור עברה קריאה ראשונה בכנסת, זה היה ב-2011.

ניסן סלומינסקי: זה ייגמר.

<גאל אזריאל: כולנו מקווים.

ניסן סלומינסקי: בחודשיים הקרובים בעזר השם.

אבי דיכטר: אל תבטיח סתם.

ניסן סלומינסקי: אמרתי בחודשיים הקרובים.

ניסן סלומינסקי: לא אמרתי בחודש הקרוב.

אוסאמה סעדי: הוא אמר אינשאללה.

אבי דיכטר: זה מה שנקרא חוקי אי.

אבי דיכטר: בי.

אבי דיכטר: אמ.

אבי דיכטר: חוקי אי.

אבי דיכטר: בי.

אבי דיכטר: אמ.

אבי דיכטר: זה חוקי אינשאללה, בוקרה, מעלש.

אבי דיכטר: סיימת?

<גאל אזריאל: אני מוכנה לענות על שאלות ככל שיש.

אבי דיכטר: בהמשך לשאלתו של חבר הכנסת סלומינסקי, החוקים הכבדים כמו חוק המאבק בטרור, שהם אולי הנדבך המרכזי שבהחלט מחייבים שינוס מותניים, או לא חשוב כרגע אם זאת הממשלה או הכנסת – בעצם חשוב, אבל ההתנעה היא בממשלה והעבודה הכבדה יותר היא בכנסת – איזה חוקים במשקל על כבד מהסוג הזה נמצאים היום על המדוכה?

<גאל אזריאל: אין ספק שהחוק הכבד ביותר הוא פקודת מניעת טרור.

אבי דיכטר: החוק.

<גאל אזריאל: חוק המאבק בטרור שיחליף את פקודת מניעת טרור.

<גאל אזריאל: אחרי כן יש עוד כמה חוקים שהם חשובים.

<גאל אזריאל: הם לא באותו כובד.

אבי דיכטר: מה הבא בתור מבחינת המשקל?

<גאל אזריאל: נראה לי שיש כמה חוקים.

<גאל אזריאל: חוק תפיסת מקרקעין שנותן סמכות לשר הביטחון לתפוס מקרקעין.

<גאל אזריאל: הופץ תזכיר על ידי משרד הביטחון ועכשיו הוא נמצא בדיונים פנים ממשלתיים.

<גאל אזריאל: אני מניחה שמשרד הביטחון יוכל לפרט יותר.

<גאל אזריאל: הוא לקראת טיוטת חוק בממשלה והוא במהלך דיונים בתוך הממשלה.

<גאל אזריאל: יש את כל העניין של חוק שעות עבודה ומנוחה כאשר בעצם האפשרות היום לעבוד שעות נוספות במשק בישראל תלויה במצב חירום.

<גאל אזריאל: נכון, זה לא חוק ביטחוני.

<קריאה: זה מצחיק.

אבי דיכטר: נכון.

עמר בר-לב: זה לא מצחיק.

עמר בר-לב: זה עצוב.

<גאל אזריאל: זה המצב.

<גאל אזריאל: זה קשור לאמנות בינלאומיות.

ניסן סלומינסקי: וזה כן מונח באיזשהו מקום על שולחן הכנסת?

<גאל אזריאל: משרד הכלכלה יוכל לפרט יותר ממני אבל בהצגה כללית, יש ועדה בתוך משרד הכלכלה, ועדה בין-משרדית שדנה בזה.

אורי מקלב: יש לי הצבעות בוועדת הכלכלה וקראו לי כבר פעמיים.

אורי מקלב: אני רוצה לחזור אחר כך.

אבי דיכטר: אני אעדכן את הבקשה שלנו.

אבי דיכטר: בכל מקרה, אנחנו מחכים לך.

אוסאמה סעדי: אפשר אדוני הצעה לסדר שאולי תקדם אותנו?

אבי דיכטר: היא באמצע התשובה.

<גאל אזריאל: שוב, שעות נוספות.

אוסאמה סעדי: אנחנו נוכל לקבל טבלה?

ניסן סלומינסקי: יש לך כאן.

אוסאמה סעדי: יש לי טבלה אבל יש משהו קריטי וחשוב ואני מבין שהפקודה למניעת טרור היא האישיו המרכזי כאן.

אוסאמה סעדי: אנחנו כאן מתמודדים עם העניין הזה של חוק מאבק בטרור ואנחנו יושבים על המדוכה בעזרת היושב ראש הנמרץ והחרוץ.

ניסן סלומינסקי: יש פרוטוקול?

אוסאמה סעדי: כן, בטח.

אוסאמה סעדי: למרות שאנחנו מתנגדים לחוק הזה, אבל לפחות אנחנו משתתפים ומתווכחים.

אוסאמה סעדי: יש כל מיני חוקים שבאמת אנחנו לפחות צריכים לדעת, כמו שעות עבודה ומנוחה, שאפשר לעשות כאן טבלה עם כל הצווים המטופשים האלה.

אוסאמה סעדי: מטופשים.

אוסאמה סעדי: זאת בושה וחרפה שהצווים האלה נשארים בספר החוקים כמצב חירום אחרי 67 שנים, מאז קום המדינה.

אוסאמה סעדי: זאת בושה שהצווים האלה יישארו.

אוסאמה סעדי: אנחנו יודעים שאם הממשלה רוצה ואם הכנסת רוצה, שום דבר לא עוצר בעדה.

אוסאמה סעדי: ראינו שמחוקקים חוקים תוך חודש.

ניסן סלומינסקי: שלושה חוקים.

אוסאמה סעדי: תוך חודש שלושה חוקים לגבי עונשי מינימום, ביטוח לאומי, חוק הנוער, קנסות.

אוסאמה סעדי: לפני כן חוק החמרת עונשים על מיידי אבנים שגם הוא חוקק תוך חודש-חודש וחצי.

אוסאמה סעדי: כאשר רוצים, זה אפשרי ומיד כל המנועים עובדים ורצים קדימה.

אוסאמה סעדי: אני מבקש, אם אנחנו נקבל טבלה ונמיין את הטפל לעומת העיקר.

אוסאמה סעדי: נדע שפקודה למניעת טרור, לא הולכים עכשיו תוך חודש-חודשיים לבטל אותה למרות שהיו צריכים לבטל אותה לפני חמישים שנים.

אוסאמה סעדי: כל העניין הזה, זה נשמע כביכול אנחנו מדברים עדיין על מצב חירום והמדינה נמצאת במצב חירום, אני חושב שפוליטית אבל אנחנו כאן משפטית, אנחנו צריכים לבוא ולראות שכל הצווים האלה – צעצועים, מזון וכל הדברים האלה שאין להם מקום ואפילו אתם במשרד המשפטים מסכימים שהם לא צריכים להיות בתוקף.

אוסאמה סעדי: אני מבקש רשימה של כל הדברים האלה.

אוסאמה סעדי: אם באמת צריך לשנע את מי שצריך לשנע, אני בטוח שגם היושב ראש וגם יושב ראש ועדת החוקה יכולים לדבר ולהזיז את הדברים האלה.

אוסאמה סעדי: ראיתי את הפקודה, ראיתי את הטבלה והטבלה מצוינת.

ניסן סלומינסקי: הוצאת בשר ודגים מבית קירור.

ניסן סלומינסקי: זה צו הגנה.

אוסאמה סעדי: כל כך חשוב.

ניסן סלומינסקי: באמת הוא חשוב מאוד.

ניסן סלומינסקי: אני לא מאמין.

<גאל אזריאל: לגבי הרשימה, הטבלה, אני חושבת שעידו הכין לכם טבלה.

<גאל אזריאל: יש רשימה של כל הצווים וכל החוקים.

<גאל אזריאל: לגבי הצווים בעניין המזון, במסגרת חוק ההסדרים עכשיו הם בדיוק נמצאים במהלך דיונים וכל הצווים האלה, כמו עידו אמר לפני כן, תנותק הזיקה שלהם ממצב חירום בעזרת השם בשבוע הבא.

ניסן סלומינסקי: ברגע שאמרת בעזרת השם, זה בסדר.

אוסאמה סעדי: העניין של השעות הנוספות.

אוסאמה סעדי: יש חוק שעות עבודה ומנוחה שיש בו את כל העניין הזה של התוספות, מתי מותר מתי לא מותר.

אוסאמה סעדי: למה זה צריך להיות תלוי במצב חירום?

אוסאמה סעדי: למה אי אפשר ששר הכלכלה יבוא ויבטל את זה?

אוסאמה סעדי: מה הפרוצדורה?

<גאל אזריאל: קודם כל, יש סיבה היסטורית לקשר.

<קריאה: יש את ההסתדרות.

<קריאה: זה לא פשוט.

אוסאמה סעדי: אני לא הולך לבטל את השעות הנוספות או לבטל את הגמול או את התוספות.

אוסאמה סעדי: לא.

אבי דיכטר: אוסאמה מעלה סוגיה ואנחנו רוצים לשמוע את ההתייחסות.

עמר בר-לב: יש לי עוד שאלה כללית.

אבי דיכטר: בוא נחבר את התשובה לשאלה ואחרי כן תהיה שאלה כללית.

<סיגל מרד: משרד הכלכלה.

<סיגל מרד: הנושא הספציפי של שעות עבודה ומנוחה הוא נושא מורכב מאוד כי הוא כן קשור ביצירת קואליציה של הסכמות יחד עם מעסיקים ויחד עם ההסתדרות.

<סיגל מרד: חוץ מזה צריכה להיות גם קואליציה בתוך הממשלה בין המשרדים השונים ביחס להסדרים שהם צריכים.

<סיגל מרד: נכון להיום הוקמה ועדה בין-משרדית שהיא פנים ממשלתית, במסגרתה יושבים שורה של משרדים בהם משרד התיירות, משרד האוצר, משרד התחבורה, משרד המשפטים כדי לדון בשינוים שנדרשים בחוק ובהסדרים שיחליפו אותם.

<סיגל מרד: הוועדה הזאת קיימה מספר דיונים.

<סיגל מרד: בראש הוועדה הזאת נמצאים המשנה למנכ"ל משרד הכלכלה, הממונה על התעסוקה, והיועץ המשפטי של המשרד.

<סיגל מרד: הצוות הציע מתווה שבעצם אמור להחליף את ההסדר הזה.

<סיגל מרד: המתווה הופץ להערות הציבור, התקבלו הערות הציבור ובעקבות ההערות שהתקבלו הוכנסו תיקונים במתווה ואלו הובאו בפני שר הכלכלה הרב אריה דרעי ברגע שהוא נכנס.

<סיגל מרד: בעקבות ההערות שלו התקיים דיון נוסף ב-8 לאוקטובר והוא נתן מספר הנחיות להמשך הדרך.

<סיגל מרד: כמו שאתם יודעים בימים אלה שר הכלכלה התפטר ולכן השר שייכנס למשרד יידרש למתווה שגובש ואם המתווה הזה יהיה מקובל עליו, יהיה אפשר להפיץ תזכיר.

ניסן סלומינסקי: יש עכשיו שר למשרד הכלכלה.

ניסן סלומינסקי: אל תחכו עד שייכנס כי יש שר.

<סיגל מרד: כבר הציגו לשר את המתווה, הוכנסו תיקונים בעקבות המתווה.

ניסן סלומינסקי: ראש הממשלה הוא שר הכלכלה.

ניסן סלומינסקי: תעבירו לו את ההצעה.

ניסן סלומינסקי: אל תחכו עד שייכנס עוד שר וכולי.

<סיגל מרד: זה יועבר לראש הממשלה ברגע שהוא ייכנס.

<סיגל מרד: נשארו כמה שעות עד שההתפטרות תיכנס לתוקף.

<סיגל מרד: זה יועבר לראש הממשלה.

<סיגל מרד: כמו שאדוני יודע, ראש הממשלה לא באמת יהיה פנוי להתעמק בכל נושא ונושא.

<סיגל מרד: אנחנו מאוד מקווים שהנושא הזה יהיה קרוב לליבו אבל אני אומרת שיש כאן נושא שהוא מורכב.

<סיגל מרד: זה לא משהו של תיקון נקודתי בסעיף מסוים שבאמת אפשר במהירות לקדם חקיקה.

<סיגל מרד: יש כאן את המורכבות המיוחדת של הנושא.

אבי דיכטר: מתי קם הצוות הזה שדיברת עליו?

<סיגל מרד: למיטב זיכרוני הצוות הזה קם עוד בתקופה של השר בנט.

אבי דיכטר: זה סיפור של שנתיים בערך?

<סיגל מרד: לפחות שנתיים.

<סיגל מרד: כן.

ניסן סלומינסקי: אני חושב שאני עכשיו יודע מהי ההגדרה של מצב חירום.

ניסן סלומינסקי: מצב חירום קואליציוני.

ניסן סלומינסקי: אני מבין שזה הסיפור.

אוסאמה סעדי: תרשום בפרוטוקול.

ניסן סלומינסקי: מצב חירום קואליציוני וצריך לתאם בין המפלגות.

ניסן סלומינסקי: לא קשור בכלל לחירום ביטחוני.

עמר בר-לב: אפשר לשאול שאלה כללית?

אבי דיכטר: בבקשה.

עמר בר-לב: אני רואה את הגרף.

עמר בר-לב: יש לכם את מה שאנחנו קיבלנו.

עמר בר-לב: נכון?

<סיגל מרד: לא.

אבי דיכטר: כן.

עמר בר-לב: אני אספר לכם מה יש כאן.

עמר בר-לב: יש כאן הצגה יפה.

עמר בר-לב: רואים כמה חוקים משנת 2009 עוד 2015.

אוסאמה סעדי: למה אצלכם זה בצבע ואצלי שחור-לבן?

אוסאמה סעדי: יש כאן אפליה?

ניסן סלומינסקי: היית צריך לדעת איפה לשבת.

אבי דיכטר: מאחר והערכתי שזה הולך לעלות כנושא חירום, אני מראה לך שגם אני רואה את זה בשחור-לבן.

עמר בר-לב: זה מה שנקרא כשיש קשרים, לא צריך פרוטקציה.

עמר בר-לב: יש כאן חלוקה יפה לגבי כל צו, גם ברמה הכללית וגם ברמה של המשרדים של מה נמצא בטיפול הממשלה ומה נמצא בטיפול הכנסת.

עמר בר-לב: הגרף הכללי מראה שבאמת מספר החוקים והצווים שנשארו פתוחים הולך ויורד ורואים איך ב-2009 כולם היו בטיפול הממשלה, שעוד לא התחיל, והיום בשנת 2015 כתוב 27 בטיפול הממשלה ושלושים בטיפול הכנסת.

עמר בר-לב: כשאני מסתכל בחלוקה בתוך המשרדים, יש כאן תופעה מוזרה.

עמר בר-לב: אם אני מסתכל בתחבורה, בשנת 2014 היו שלושה בטיפול הממשלה ושמונה בטיפול הכנסת ובשנת 2015 יש שישה בטיפול הממשלה וחמישה בטיפול הכנסת.

עמר בר-לב: זאת אומרת, כאילו הייתה נסיגה בתהליך.

עמר בר-לב: אותו הדבר מופיע בכמה משרדים.

עמר בר-לב: במשרד האנרגיה, זה הגרוע ביותר.

ניסן סלומינסקי: אם השר הוא עוצמתי, הוא לוקח ועושה את זה.

<עידו בן יצחק: הזכרתי את זה בהתחלה.

עמר בר-לב: אם זה כבר היה בכנסת, סימן שהכנסת לא עשתה עבודה טובה.

<עידו בן יצחק: זה שילוב של שני גורמים.

עמר בר-לב: קל לנו להאשים את השר.

<עידו בן יצחק: יש דברים שישבו בכנסת הרבה זמן וועדות הכנסת לא דנו בהם.

<עידו בן יצחק: אם אנחנו מדברים על משרד התחבורה, הסיבה ששלושה ירדו אחורה, שירדנו משמונה לחמישה בכנסת, משום שהתקנות שלהם שהיו בכנסת הקודמת, אם עדיין לא העבירו מחדש.

<עידו בן יצחק: מאחר שהכנסת התחלפה, שר התחבורה צריך להעביר מחדש את התקנות וכל עוד הוא לא מעביר, הוועדה לא יכולה לדון.

עמר בר-לב: אין כאן דין רציפות?

<עידו בן יצחק: צריך לפנות ולבקש.

עמר בר-לב: אני רואה שלגבי משרד האנרגיה בכלל הלכנו אחורה.

<עידו בן יצחק: נכון.

עמר בר-לב: זה מתווה הגז?

<עידו בן יצחק: לא, לא קשור.

<עידו בן יצחק: דברים של גז ביתי בעיקר.

<עידו בן יצחק: היה חוק אחד על שולחן ועדת הכלכלה שהיה אמור להסדיר חמישה צווים והוועדה כמעט השלימה את דיוניה אבל לא השלימה אותם.

<עידו בן יצחק: מאחר שכבר הוחל דין רציפות על החוק הזה, אי אפשר להחיל עליו רציפות פעם נוספת ולכן החוק הזה, צריך להתחיל אותו מחדש.

<עידו בן יצחק: חוק משק, הממשלה בכלל לא ביקשה להחיל עליו רציפות בכנסת הקודמת ולכן הוא התפוגג.

עמר בר-לב: בירוקרטיה במיטבה.

<מוריה חביב: משרד הביטחון.

<מוריה חביב: לעניין תפיסת המקרקעין.

<מוריה חביב: המשרד הפיץ תזכיר חוק לפני כשנתיים ומאז אנחנו נמצאים בשלב של הערות.

<מוריה חביב: כרגע זה נמצא במשרד המשפטים.

<מוריה חביב: מבחינתנו אין עוד הערות.

<מוריה חביב: אנחנו העברנו את כל מה שיש לנו ואני מבינה שיש משרדים נוספים כמו המשרד לביטחון פנים ומשרד הפנים שמבקשים גם כן לקבל סמכויות במסגרת החוק.

<מוריה חביב: זה משהו שלא קיים בחקיקה הקיימת ואני מבינה שכרגע זה מתעכב שם.

אבי דיכטר: מתעכב כרגע במשרדים?

אבי דיכטר: זה עלה לקריאה ראשונה?

<עידו בן יצחק: לא.

אבי דיכטר: בבקשה, מתייחסים נוספים.

<חוה ראובני: משרד התחבורה.

<חוה ראובני: מה שמונח היום בכנסת בראש ובראשונה הוא חוק רישוי שירותים לרכב, שזה חוק בדיוק כפי שנאמר כאן קודם על נושא בחירות והוא אמור להחליף חמישה צווי פיקוח.

<חוה ראובני: חוק של קרוב למאתיים סעיפים, לא חוק שכותבים בשלושה חודשים, עם אינטרסים כלכליים כבדי משקל של כל העוסקים בענף הרכב, יבואנים, יצרנים, סוחרים ומוסכים.

<חוה ראובני: היו 25 ישיבות בוועדת הכלכלה ואז הכנסת התפזרה.

<חוה ראובני: החלנו עליו רציפות מיד עם הקמת הוועדות בכנסת והיה דיון אחד ובשבוע הבא צפוי דיון נוסף.

ניסן סלומינסקי: ב-25 ישיבות שהיו הייתה התקדמות בחוק.

<חוה ראובני: כן, היינו בסעיף 190.

ניסן סלומינסקי: ועדת הכלכלה לא מוכנה לאמץ את מה שהיה בכנסת הקודמת?

ניסן סלומינסקי: אני למשל אימצתי את מה שהיה כדי שלא נצטרך לחזור עוד פעם וכך אנחנו מתקדמים.

<חוה ראובני: היה דיון מקדמי אחד שבו אמר יושב ראש הוועדה חבר הכנסת איתן כבל שהוא ייתן לכולם להישמע.

<חוה ראובני: יחד עם זאת, מה שאנחנו מניחים לדיון לקראת כל אחד מן הדיונים זה לא את הנוסח הכחול אלא את הפרקים כמו שאושרו בכנסת הקודמת.

<חוה ראובני: יש דברים שאושרו בוועדת הכלכלה בכנסת הקודמת שהיו מוסכמים ומקובלים, הערות משפטיות של היועץ המשפטי לממשלה, פשרות שהושגו וחלק גדול מן האנשים מוכנים להסכים אתם.

<חוה ראובני: אני מניחה שהפעם זה לא ייקח 25 ישיבות אבל עדיין זה חוק גדול, מורכב, ארוך, עם הרבה אינטרסים ולכן זה לוקח זמן.

<חוה ראובני: לגבי תקנות הנמלים (בטיחות השיט) שהוזכרו.

<חוה ראובני: מפאת תקלה הן לא הוגשו לפני חודש מחדש לוועדה אבל הן הוגשו השבוע.

<חוה ראובני: ממש השבוע השר חתם וזה בדרך לאורך רחוב קפלן מהמשרד שלנו לוועדת הכלכלה.

<חוה ראובני: זה כאן.

<חוה ראובני: זה בכנסת.

<חוה ראובני: זה הגיע היום או אתמול או יגיע מחר.

<חוה ראובני: זה נחתם ומונח מחדש.

<חוה ראובני: יש דברים שהיו בכנסת הקודמת והיו עליהם דיונים והיו עליהם מחלוקות ולכן הם לא הוחזרו לכנסת, כיוון שהתברר בכנסת הקודמת שאי אפשר להעביר אותם במתכונתם.

<חוה ראובני: אני מדברת בעיקר על תקנות שירותי הובלה לעניין הובלת דלק.

<חוה ראובני: יש את הנושא של ביטחון השיט שזאת כבר חקיקה ראשית ושם יש עבודה שנעשית מול משרד הביטחון, שאלות משפטיות שכרוכות בסמכויות במים הסמוכים מעבר למים הטריטוריאליים, למי יש את הסמכויות האלה, צורכי הביטחון, אמנות בינלאומיות וכולי.

<חוה ראובני: זה מורכב.

<חוה ראובני: מתקיימים דיונים כל הזמן להשלים את החוק הזה כדי שאפשר יהיה להגיש אותו.

<חוה ראובני: לגבי השכרת רכב והמונים למוניות שהוזכרו כאן.

<חוה ראובני: לצערי אנחנו מתעכבים עם שאלת סמכויות אכיפה.

<חוה ראובני: על המתכונת המקצועית, התכנים של צו פיקוח והעברתם חקיקה ראשית, הדברים שם סגורים והם סגורים קרוב לשנה אלא שחוק הפיקוח מקנה למשרד, לרגולטור, סמכויות פיקוח ואכיפה.

<חוה ראובני: ברגע שיצאנו מהמטריה של חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים, מתפוגגות הסמכויות האלה.

<חוה ראובני: סמכויות הפיקוח והאכיפה חוזרות לכאורה אך ורק למשטרת ישראל.

<חוה ראובני: הניסיון שלנו מלמד שכנראה יהיה קושי להסתמך על פיקוח ואכיפה של משטרת ישראל ואנחנו מזה כשנה מנסים להגיע להסכמות עם המשטרה לגבי מתן סמכויות, שהחוק יעגן סמכויות לפקחים שלנו, הן סמכויות פיקוח וגם סמכויות אכיפה והעמדה לדין, שזה מה שקורה בפועל היום מכוח צווי הפיקוח וחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים.

<חוה ראובני: המשטרה מתנגדת.

<חוה ראובני: לקח לה זמן רב מאוד להעביר עמדה וכשהיא בסוף העבירה עמדה, היא מתנגדת ואנחנו נמצאים אתה במשא ומתן.

<חוה ראובני: מכל בחינה אחרת, החוק הזה סגור וצפויות לחודש הקרוב שתי ישיבות בנושא הזה ואולי עד סוף השנה נוכל להגיע לוועדת שרים לחקיקה.

אבי דיכטר: תודה רבה.

<נילי חיון דיקמן: משרד הבריאות.

<נילי חיון דיקמן: אני יכולה לעדכן לגבי הצווים שבאחריותנו.

<נילי חיון דיקמן: כפי שצוין, הנושא של חוק המזון נדון כעת במסגרת חוק ההסדרים והעבודה עליו צפויה להסתיים ממש בשבועות הקרובים.

<נילי חיון דיקמן: ברגע שהוא יסתיים, הוא ייתר חלק מהצווים הנוגעים למזון ובחלק אחר יהיו כמה צווים שיהיה נדרש להסדיר אותם במסגרת של תקנות לאותו חוק מזון.

<נילי חיון דיקמן: כדי לעשות את זה, אנחנו צריכים לראות את החוק ולאחר שהוא יפורסם ייכנס לתוקף.

<נילי חיון דיקמן: זה לגבי כל הצווים הנוגעים למזון.

<נילי חיון דיקמן: יש כמה זנבות נוספים כמו הצו שעוסק בתמרוקים.

<נילי חיון דיקמן: בכנסת הקודמת הנחנו תקנות לפי פקודת הרוקחים כדי להסדיר את הנושא בוועדת העבודה והרווחה אבל זה לא התקדם היות והיו מחלוקות.

<נילי חיון דיקמן: במהלך הפגרה אנחנו קיימנו מספר ישיבות גם עם התעשייה וגם עם בעלי עניין אחרים.

<נילי חיון דיקמן: נעשתה עבודה גם מול משרד האוצר בהיבט של תקנים ותקציב כדי לתקצב את החוק והדברים האלה כבר מגיעים לידי סיום.

<נילי חיון דיקמן: כרגע אנחנו צריכים לנסח מחדש את התקנות בהיבטים שעברו שינויים ולהעביר אותם לאישור משרד המשפטים ומשם זה יחזור לוועדת העבודה והרווחה.

<נילי חיון דיקמן: אנחנו מקווים שזה תהליך שהוא כבר נכנס למסלול.

<נילי חיון דיקמן: לגבי הנושא של חוק הדבש.

<נילי חיון דיקמן: הטיפול לא הושלם על אף שהייתה התקדמות משמעותית.

<נילי חיון דיקמן: היות וזה נושק למזון, ממתינים לראות את חוק המזון בנוסחו המוגמר שיהיה בעוד מספר שבועות ואז יהיה אפשר לראות בדיוק את ההשלכות.

<נילי חיון דיקמן: יש דברים שתלויים בהסדר הסופי שיהיה בחוק המזון כך שעם סיום הטיפול בחוק המזון, הנושא הזה יקבל דחיפה.

<נילי חיון דיקמן: יש את הסוגיה של חומרי הדברת מזיקים לאדם.

<נילי חיון דיקמן: בממשלה הקודמת, לקראת סוף הקדנציה, באוקטובר, הפצנו תזכיר להערות הציבור וקיבלנו הרבה מאוד הערות.

<נילי חיון דיקמן: הנושא הזה הוא קצת מורכב.

<נילי חיון דיקמן: אנחנו מאמצים את החקיקה האירופית בנושא הזה והתחום הספציפי של הדברת מזיקים לאדם קצת נופל, יש נושאים שהם בין-משרדיים או יש חלוקת סמכויות בין משרד החקלאות, המשרד להגנת הסביבה ומשרד הבריאות.

<נילי חיון דיקמן: אנחנו כמשרד הבריאות לוקחים לעצמנו רק את החומרים שנעשה בהם שימוש לאדם, בניגוד להדברת מזיקים אחרים.

<נילי חיון דיקמן: לכן היישום של החקיקה האירופית שהיא יותר הרמונית במובן הזה, הוא קצת קשה.

אבי דיכטר: איזה משרד מוביל את החקיקה הזאת?

<נילי חיון דיקמן: אנחנו מובילים רק את החלק שעוסק – זה גם הצו - הצו עוסק בהדברת מזיקים לאדם, זאת אומרת, חומרים שהאדם משתמש בהם, שמשתמשים בהם על גוף האדם, הגנה מפני מזיקים.

<נילי חיון דיקמן: בכל אופן, קיימנו ישיבות עם התעשייה ובעלי העניין ואנחנו מקווים שנצליח לקדם את התזכיר.

<נילי חיון דיקמן: יש לנו עדיין סוגיות מקצועיות שצריך לברר ואני מקווה שנוכל להתקדם בהליך החקיקה.

<נילי חיון דיקמן: זאת חקיקה ראשית.

<נילי חיון דיקמן: הנושא האחרון הוא קרינה.

<נילי חיון דיקמן: יש צו שעוסק במכשירים מפני קרינה.

<נילי חיון דיקמן: כאן אנחנו כמובן צריכים להסדיר את זה בחקיקה ראשית או בתקנות אבל גם כאן יש קושי.

<נילי חיון דיקמן: אנחנו צריכים לעשות עבודה גם מול האוצר ביחס לתקנים, ביחס לתקצוב של החוק.

<נילי חיון דיקמן: ברגע שננתק את הזיקה משעת חירום ובהסדר חדש, זה דורש איזושהי היערכות מחדש של הנושא.

<נילי חיון דיקמן: גם כאן אנחנו מקווים שנוכל לקדם את זה ולעדכן את הוועדה בקרוב על התקדמות משמעותית.

אבי דיכטר: תודה.

אבי דיכטר: אגב, בנושא שאת דיברת, יש כאן מישהו מהמשרדים האחרים?

<נילי חיון דיקמן: אנחנו מציגים רק את הנושא שלנו.

<נילי חיון דיקמן: כשאנחנו מיישמים את החקיקה האירופאית שנוגעת לתחומים נוספים, לוקחים רק מקטע אחד ויש קושי מקצועי בחלוקה.

אבי דיכטר: החלוקה האירופית חופפת למשרד הבריאות או שהיא חופפת לשלושת המשרדים?

<נילי חיון דיקמן: החקיקה האירופית עוסקת בכל החומרים להדברה ולכן הקשיים המקצועיים נובעים משם.

<עידו בן יצחק: אני אעיר לגבי הנושא של ההסדרה הכללית של ענף ההדברה.

<עידו בן יצחק: יש כיום הצעת חוק - שגם היא באה כדי להחליף תקנות שתלויות במצב חירום - שנדונה בוועדת הפנים של המשרד להגנת הסביבה שמסדירה את העיסוק בהדברה בכלל.

<סיגל מרד: השלמה לגבי עוד שלושה נושאים שיש לנו.

<סיגל מרד: צעצועים מסוכנים.

<סיגל מרד: הפיקוח על צעצועים מסוכנים, נושא שממתין כרגע כאן בכנסת להצבעה לצורך החלת דין רציפות.

<סיגל מרד: נושא נוסף הוא תזכיר בעניין היהלומים.

<סיגל מרד: טיוטת תזכיר הועברה לאישור השר לפני מספר חודשים וטרם קיבלנו אישור להפצה.

<סיגל מרד: אנחנו ממתינים לאישור.

<סיגל מרד: לגבי מעליות.

<סיגל מרד: טיוטת החוק הוגשה ללשכת השר לצורך העברה בתחילת ספטמבר והיא טרם הועברה לממשלה ולכן אנחנו ממתינים גם בעניין הזה.

<מ. י.: יועצת משפטית בשב"כ.

<מ. י.: נכון להיום, כפי שאמר עידו, בהיבט הביטחוני יש שלושה חוקים שמותנים בקיומו של מצב חירום.

<מ. י.: פקודת מניעת טרור, חוק סמכויות שעת חירום (מעצרים ומעצרים מינהליים) ופקודת הארכת תוקף של תקנות שעת חירום (יציאה לחוץ לארץ).

<מ. י.: למעשה חוק המאבק בטרור שיחוקק נועד לתת מענה להסדרים שקבועים בחקיקה הזאת ולכן מבחינתנו עם חקיקת החוק, נוכל לבטל גם את ההסדרים הללו.

מיכל רוזין: שמעת?

מיכל רוזין: אנחנו נגרום לזה שתקנות שעות חירום יבוטלו.

אבי דיכטר: מ-6:00 בבוקר אנחנו יושבים כאן על הנושא הזה.

מיכל רוזין: סליחה, הגעתי ב-2:00 לפנות בוקר הביתה.

אבי דיכטר: הוועדה לא שואלת מה חברי הכנסת עושים בלילה.

מיכל רוזין: הייתי כאן במליאה.

מיכל רוזין: יש הוכחות לכך.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה לשבח את ועדת החוקה שכל חבריה הגיעו היום, חמישה במספר.

ניסן סלומינסקי: בשעה 10:00 אנחנו מתחילים ישיבה לגבי האפוטרופוס, כך שצריך להשתדל לסיים כאן את הדיון לפני כן.

אבי דיכטר: כן.

אבי דיכטר: אנחנו מחכים לשמוע את מ..

<מ. י.: בקצרה.

<מ. י.: עד לחקיקת החוק, ההסדרים הללו הם חיוניים מבחינתנו להתמודדות אפקטיבית עם איומי הטרור.

<מ. י.: הם מקנים את האפשרות להעמיד לדין בעבירות מכוח פקודת מניעת טרור, מהכרזות על ארגון טרוריסטי, לסגור מקומות שמשמשים ארגוני טרור, למניעת יציאה לחוץ לארץ, למעצרים מינהליים, במיוחד בתקופה האחרונה ובנסיבות הביטחוניות הקיימות היום.

אבי דיכטר: עוד מישהו רוצה להתייחס?

אבי דיכטר: חברי הכנסת, בבקשה.

אבי דיכטר: רוצים להתייחס?

ניסן סלומינסקי: לא.

ניסן סלומינסקי: אמרנו מה שאמרנו.

ניסן סלומינסקי: אנחנו מבקשים שבאמת תיקחו את זה, תוודאו שיש חוקים, ואם לוקח יותר זמן, בסדר, אבל שנגמור עם הסיפור הזה.

ניסן סלומינסקי: שתהיה החלטה ממשלתית שגומרים עם הסיפור הזה ונעבור חוק-חוק.

ניסן סלומינסקי: אם צריכים את החוק המקביל לו, אם זה חוק אחד או שהוא מרכז כמה חוקי חירום אבל לגמור עם הסיפור הזה.

ניסן סלומינסקי: זה לא לכבוד לנו כמדינה דמוקרטית קודם כל שעובדת כאילו על פי משטר חירום.

ניסן סלומינסקי: זה אבסורד שאין כדוגמתו בפרט שאת עוברת על הדברים ואת רואה שזה לא טרור.

ניסן סלומינסקי: יש חלק בו אנחנו נטפל.

ניסן סלומינסקי: הוצאת בשר ממחסן קירור?

ניסן סלומינסקי: אלה דברים הזויים לחלוטין.

ניסן סלומינסקי: בואו נגמור עם זה.

אבי דיכטר: מה שחשוב שם, זה לא הבשר אלא הדגים.

עמר בר-לב: זה גם קשור למצילים.

עמר בר-לב: אי אפשר לדוג בלי שיש מציל.

עמר בר-לב: לפני שבאת עסקנו רבות בנושא המצילים.

עמר בר-לב: יש לי שאלה.

עמר בר-לב: כל פעם הכנסת מאריכה את מצב החירום.

עמר בר-לב: מה המועד הבא?

עמר בר-לב: עד מתי המצב הזה מוארך?

<עידו בן יצחק: המקסימום שהכנסת מוסמכת להאריך הוא שנה.

עמר בר-לב: זה אני יודע, אבל עכשיו, מתי נגמרת השנה הזאת?

<עידו בן יצחק: ב-7 בדצמבר אבל אם רוצים להאריך, המליאה צריכה לדון שבועיים קודם.

עמר בר-לב: יש איזה נושאים שאפשר – כדי להראות לכנסת התקדמות – לסיים אתם עד ה-7 בדצמבר?

עמר בר-לב: משהו קטן.

<גאל אזריאל: אנחנו מדברים על תהליכי חקיקה.

ניסן סלומינסקי: חלק ייגמר בגלל חוק ההסדרים.

עמר בר-לב: הסברתם לנו שאתם בשיאם של תהליכי החקיקה.

עמר בר-לב: לכן אני שואל.

ניסן סלומינסקי: חוק ההסדרים חייב להיגמר ב-19 בנובמבר ובתוך זה יש גם את הנושא של הקורנפלקס.

<גאל אזריאל: המזון.

ניסן סלומינסקי: זה ייגמר.

ניסן סלומינסקי: אני לא יודע אם אנחנו נגמור עד אז.

עמר בר-לב: איך חוק הקורנפלקס מופיע כאן?

ניסן סלומינסקי: במזון.

<עידו בן יצחק: חוק שירותי המזון מסדיר 22 צווים.

עמר בר-לב: לכן אני שואל.

ניסן סלומינסקי: חוק המזון בהסדרים, נכון?

<עידו בן יצחק: כן.

<עידו בן יצחק: אני מניח שוועדת העבודה והרווחה תסיים את דיוניה עד שנגיע למליאה אבל זה לא יאושר בחוק ההסדרים לפני שאנחנו נגיע למליאה כי אנחנו נגיע למליאה בשבוע הבא.

עמר בר-לב: 7 בדצמבר, למיטב ידיעתי הוא אחרי ה-19 בנובמבר.

עמר בר-לב: לכן שאלתי איזה דברים אפשר יהיה להראות בדיון שיתקיים בכנסת שאכן הייתה בהם התקדמות והם נסגרו ולכן יש פחות צווים בנושא חירום מכפי שהיו לפני שנה עת דנו בזה.

ניסן סלומינסקי: חוק המאבק בטרור, אנחנו מתקדמים מאוד.

ניסן סלומינסקי: הוא לא נגמר אבל מתקדמים מאוד.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שנפצל אותו ואז אפשר יהיה לעשות אותו במשך שבועיים-שלושה, את החלק העיקרי.

ניסן סלומינסקי: אולי.

ניסן סלומינסקי: אולי נפצל ואולי נחליט לגמור עד הסוף אבל שם יש התקדמות גדולה.

ניסן סלומינסקי: בשאר החוקים אני לא בקיא.

<עידו בן יצחק: בוא נגיד שבהצגה לכנסת לצערי אנחנו לא נוכל להראות.

<עידו בן יצחק: לא נגיע למצב כזה.

<עידו בן יצחק: התקדמות נוכל להראות.

עמר בר-לב: לא, לא התקדמות.

עמר בר-לב: חוק הקורנפלקס מוריד סדרה של צווים.

<עידו בן יצחק: אבל הוא יסתיים אחרי שאנחנו נהיה במליאה.

אבי דיכטר: אני גם לא חושב שהשנה האחרונה היא שנה מייצגת או מאז שהכנסת נכנסה להליך של בחירות.

אבי דיכטר: אי אפשר לומר שזאת שנה מייצגת.

אבי דיכטר: תכף אני אגע בתרומה של ועדת המשנה כי היה לה משקל ואני מקווה שיהיה לה משקל גם בהמשך.

אבי דיכטר: יש עוד מישהו שרוצה להתייחס?

מיכל רוזין: האם הוועדות שאמורות לעסוק בנושאים האלה - אני למשל הייתי חברת ועדת הכלכלה בקדנציה הקודמת ויש נושאים שעלו ויש נושאים שלא היו על סדר היום מבחינת דחיפות הדברים - האם יושבי ראש הוועדות קיבלו את הרשימה הזאת על מנת שהם יוכלו להגיד שהם יעשו סדר עדיפויות אצלם בוועדה?

מיכל רוזין: ברור שיש דברים דחופים כמו משק הגז, החשמל, רשות החשמל ויש דברים שייכנסו תמיד לפני אבל השאלה אם יש איזושהי התייחסות לכך מול ראשי הוועדות?

<עידו בן יצחק: כשוועדת המשנה פעלה בראשות חבר הכנסת מיכאלי, לבד מהפניות שנעשו למשרדים כדי ללחוץ עליהם לקדם עניינים, הוא פנה גם לראשי הוועדות כל פעם כדי לקדם נושאים.

<עידו בן יצחק: בזמנו גם הייתה פגישה בנושא אצל יושב ראש הכנסת.

<עידו בן יצחק: כמובן צריך לחדש את זה כי יושבי ראש הוועדות התחלפו.

אוסאמה סעדי: מבחינה משפטית אני מצטרף לדבריה של חברתי מיכל ולדבריו של כבוד היושב ראש סלומינסקי.

אוסאמה סעדי: צריכים למיין ולנפות את הטפל מהחשוב.

אוסאמה סעדי: אני מבין שלמשל החוק הזה של יבוא רכב וכל הדברים האלה, זה באמת חוק חשוב עם 190 סעיפים שמסדיר את כל הנושא.

מיכל רוזין: הכנסת התפזרה כשהיינו בסעיף 190.

אוסאמה סעדי: אני מבקש שנקבל טבלה לגבי הדברים החשובים באמת, למה חוק מסוים תקוע, איך אפשר לקדם אותו.

אוסאמה סעדי: יש צווים שהם מטופשים וחבל שיישארו וצריך להוריד אותם מסדר היום.

אוסאמה סעדי: נשאר לנו העניין הזה של תחיקת הביטחון והפקודה למניעת טרור שעמדתנו היא שאנחנו נגד זה וגם נגד כל המעצרים המינהליים, אבל בזה נדון בוועדת החוקה.

אוסאמה סעדי: לכן אני מבקש שתוך יום-יומיים או שלושה נקבל את הטבלה הזאת, נמיין את הטפל מהעיקר ונוכל להתקדם.

מיכל רוזין: נעשה שימוע לכל אחד מראשי הוועדות.

מיכל רוזין: אתמול הכנסתם את זה בתיקון לחוק הנורבגי, שאפשר לעשות שימוע.

אבי דיכטר: חברי הכנסת, אנחנו רוצים לסכם כדי לאפשר לחברי הכנסת שמשתתפים בוועדות אחרות, וליושבי הראש שלהן, להגיע בזמן לישיבות הוועדות.

אבי דיכטר: קודם כל, המציאות הזאת בה נוצר ואקום שאין לנו מטעם הוועדה הזו חבר כנסת שמרכז את הטיפול ומזרז את הטיפול בדומה למה שעשה חבר הכנסת מיכאלי.

אבי דיכטר: אני פניתי לחבר הכנסת מקלב חבר הוועדה וביקשתי ממנו לקחת את השרביט ולהיכנס בנעליו של חבר הכנסת מיכאלי בדיוק לאותה תכלית שמונתה ועדת המשנה.

אבי דיכטר: חבר הכנסת מקלב הסכים לכך.

ניסן סלומינסקי: זה מינוי ראוי מאוד.

מיכל רוזין: מצוין.

אבי דיכטר: חבר הכנסת מקלב ביקש כמובן לראות בזה כפיקדון עד לשובו של חבר הכנסת מיכאלי.

ניסן סלומינסקי: אם ישוב.

אבי דיכטר: עדיין לא בסמכותה של הוועדה הזאת להחליט לגבי חזרתו של חבר כנסת כזה או אחר.

יואב בן צור: אולי בסמכויות חוקי החירום הוא יחזור.

אבי דיכטר: חוקי החירום הם הדגים ולא חברי הכנסת.

אבי דיכטר: הוצאה מהמקרר, אלה דגים ולא חברי כנסת.

יואב בן צור: אין לנו סמכות לקחת אותו גם אם הוא לא חבר כנסת ולעשות את זה?

אבי דיכטר: אני חושב שאנחנו רוצים שיהיה חבר כנסת שחבר בוועדת המשנה.

אבי דיכטר: כוועדת משנה של הוועדה הזו אנחנו מבקשים למנות את חבר הכנסת אורי מקלב ליושב ראש ועדת המשנה בנושא של טיפול, זירוז ובחינה והאצה של משרדי הממשלה מזה וועדות הכנסת הרלוונטיות מזה, כדי באמת להמשיך במלאכתו של חבר הכנסת מיכאלי.

אבי דיכטר: מיכל, האם תסכימי להיות לצדו בוועדת המשנה?

מיכל רוזין: ועדת הנודניקים.

אבי דיכטר: אני לא יודע.

אבי דיכטר: אני חושב שוועדת משנה, כל אחד יחליט מה התואר שהוא רוצה להתהדר בו.

אבי דיכטר: האם עוד מישהו רוצה להצטרף?

ניסן סלומינסקי: יואב?

יואב בן צור: אי אפשר שני חרדים.

אבי דיכטר: בכל מקרה אנחנו נצטרך מישהו שלישי.

ניסן סלומינסקי: קחו מישהו מהביטחון.

ניסן סלומינסקי: שיהיה היבט של ביטחון ולא רק של חוקה.

עמר בר-לב: אני רק ממלא מקום כאן.

עמר בר-לב: ממלא מקום של ציפי.

יואב בן צור: בסדר.

יואב בן צור: אני אהיה.

אבי דיכטר: צריך להצביע על זה?

<עידו בן יצחק: צריך להצביע.

<עידו בן יצחק: כן.

אבי דיכטר: אני מבקש מחברי הכנסת להצביע על הקמת ועדת משנה בראשותו של חבר הכנסת אורי מקלב ובהשתתפותם של חברי הכנסת מיכל רוזין ויואב בן צור.

אבי דיכטר: מי בעד?

אבי דיכטר: מי נגד?

אבי דיכטר: מי נמנע?

אבי דיכטר: בעד – פה אחד

אבי דיכטר: פה אחד אושרה הקמת ועדת המשנה.

אבי דיכטר: לעצם הדברים.

אבי דיכטר: להמשיך בחוקי החירום זאת כמובן סוגיה שהיא כבדה מאוד ולא בכדי 67 שנים העסק הזה נמשך בעוצמות כאלה או בעוצמות אחרות.

אבי דיכטר: לשמחתי במינון הולך ויורד, אבל עדיין די כבד.

אבי דיכטר: האלטרנטיבה היא גרועה יותר.

אבי דיכטר: זאת אומרת, הוואקום הוא גרוע יותר, גם למשרדים, לגופים השונים.

אבי דיכטר: אני אומר את הדברים ללא קשר האם מדובר בצווים או בתקנות, והיו כאן הרבה התבטאויות על זנבות ודברים זניחים – בסוף צו שהוא זנב או צו שהוא לב, בסוף הוא צו ואי אפשר שהצווים ילכו בקצב הצבים מבחינת היציאה.

אבי דיכטר: אני חושב שהאינטרוול של שנה הוא אינטרוול סביר.

אבי דיכטר: אתה לא יודע בדיוק מה צפוי להיות באותה שנה, אתה רוצה למצות את הדברי.

מיכל רוזין: זה יפה שהוא נותן עד הבחירות שנה.

אבי דיכטר: זה בדיוק העניין.

אבי דיכטר: אתה לא יודע בדיוק לאן ניקלע אבל אני רוצה לקבוע כמה תחנות ביניים.

<קריאה: אתה אופטימי.

אבי דיכטר: אזור שלנו אופטימי זה פסימי עם ניסיון.

אבי דיכטר: אנחנו כוועדה מבקשים שאת החוברת הזאת שהוצאנו להפיץ לכל המשרדים שיש להם יד ורגל בנושא הדברים שמעוכבים כאן או שעדיין מוגדרים בגין מצב חירום.

אבי דיכטר: במקביל להפיץ את זה לכל ראשי הוועדות ולהפיץ את זה לראש הממשלה וליושב ראש הכנסת.

אבי דיכטר: זה הדבר הראשון.

עמר בר-לב: אולי לתקשורת.

אבי דיכטר: הם יפיצו את זה לתקשורת.

אבי דיכטר: לדרוש תשובות הן מהשרים והן מיושבי ראש הוועדות עד ל-31 בינואר, כולל התייחסות ללוח הזמנים כפי שהם רואים אותו.

אבי דיכטר: הוועדה תדון לא בשנה הבאה אלא הוועדה הזו תדון במחצית הראשונה של מרץ לגבי הסטטוס ואני מתכוון – אני כבר אומר לכם – שהוועדה תעשה תחנת ביניים במחצית הראשונה של מרץ מתוך מטרה לראות היכן המשרדים/הוועדות עומדים.

אבי דיכטר: יש כאלה שזה כבד ואנחנו נבין ויש כאלה שאנחנו לא נבין.

אבי דיכטר: זנבות או ראשים, זה פחות משנה מבחינתנו.

אוסאמה סעדי: מצב חירום מהווה אמצעים לזירוז?

אבי דיכטר: אני חושב שעצם ישיבת הסטטוס בה נקבע למשל שוועדה מסוימת לא ממלאת את תפקידה כנדרש, אז יש לנו מנוף מול הוועדה ויש לנו מנוף מול יושב ראש הכנסת ובאמצעותו מול הוועדה.

אבי דיכטר: נדמה לי שהשנה הזאת צריכה להפגין ירידה משמעותית במה שמחובר לתקופת החירום בשנה ה-68 למדינת ישראל.

אבי דיכטר: על הסיכום הזה אני מבקש להצביע.

אבי דיכטר: מי בעד הסיכום?

אבי דיכטר: בעד – רוב נגד - מיעוט

ניסן סלומינסקי: אישרת גם את ההארכה?

אבי דיכטר: כן.

אבי דיכטר: סיכום הדיון אושר.

אבי דיכטר: ההחלטה עברה ברוב קולות ואנחנו יוצאים לדרך.

<עידו בן יצחק: למען הפרוטוקול, זה יהיה שנה מיום ההכרזה בכנסת.

אבי דיכטר: כן.

<עידו בן יצחק: מהיום שבו מחליטים.

אבי דיכטר: בסדר.

ניסן סלומינסקי: יישר כוח ליושב ראש.

אבי דיכטר: תודה רבה.